# Europeiska unionens C 209/2011

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2011.209.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 209 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången15 juli 2011 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2011.209.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 209

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången15 juli 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2011/C 209/01 | Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Belgiens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014 | 1 |
| 2011/C 209/02 | Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Bulgariens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014 | 5 |
| 2011/C 209/03 | Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Ungerns nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Ungerns uppdaterade konvergensprogram för 2011–2015 | 10 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2011/C 209/01

Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Belgiens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014

1

2011/C 209/02

Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Bulgariens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014

5

2011/C 209/03

Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Ungerns nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Ungerns uppdaterade konvergensprogram för 2011–2015

10

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 209/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6229 – PAG/Mitsui/AMT JV) (
  1
  ) | 14 |
| 2011/C 209/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6242 – Lactalis/Parmalat) (
  1
  ) | 14 |
| 2011/C 209/06 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6282 – ERG/Lukoil/JV) (
  1
  ) | 15 |
| 2011/C 209/07 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6283 – Valero/Chevron) (
  1
  ) | 15 |
| 2011/C 209/08 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6253 – Talis International Holding/Raphael Valves Industries) (
  1
  ) | 16 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2011/C 209/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6229 – PAG/Mitsui/AMT JV) (
  1
  )

1

14

2011/C 209/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6242 – Lactalis/Parmalat) (
  1
  )

1

14

2011/C 209/06

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6282 – ERG/Lukoil/JV) (
  1
  )

1

15

2011/C 209/07

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6283 – Valero/Chevron) (
  1
  )

1

15

2011/C 209/08

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6253 – Talis International Holding/Raphael Valves Industries) (
  1
  )

1

16

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2011/C 209/09 | Rådets beslut av den 12 juli 2011 om utnämning av ersättare för ordföranden för överklagandenämnden vid Gemenskapens växtsortsmyndighet | 17 |
| 2011/C 209/10 | Rådets beslut av den 12 juli 2011 om utnämning av ordförande för Gemenskapens växtsortsmyndighet | 18 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 209/11 | Eurons växelkurs | 19 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2011/C 209/12 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 14.1 och 3.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 924/2009 om gränsöverskridande betalningar i gemenskapen och om upphävande av förordning (EG) nr 2560/2001 | 20 |
| 2011/C 209/13 | Förteckning med kommentarer över reglerade marknader samt nationella bestämmelserför genomförande av relevanta krav i direktivet om marknader för finansiella instrument (Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG) | 21 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2011/C 209/09

Rådets beslut av den 12 juli 2011 om utnämning av ersättare för ordföranden för överklagandenämnden vid Gemenskapens växtsortsmyndighet

17

2011/C 209/10

Rådets beslut av den 12 juli 2011 om utnämning av ordförande för Gemenskapens växtsortsmyndighet

18

Europeiska kommissionen

2011/C 209/11

Eurons växelkurs

19

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2011/C 209/12

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 14.1 och 3.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 924/2009 om gränsöverskridande betalningar i gemenskapen och om upphävande av förordning (EG) nr 2560/2001

20

2011/C 209/13

Förteckning med kommentarer över reglerade marknader samt nationella bestämmelserför genomförande av relevanta krav i direktivet om marknader för finansiella instrument (Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG)

21

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 209/14 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6324 – Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 29 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2011/C 209/14

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6324 – Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 15.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 209/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 juli 2011

om Belgiens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014

2011/C 209/01

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag om att lansera en ny strategi för sysselsättning och arbetstillfällen, Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stärka den hållbara tillväxten och konkurrenskraften inom EU. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag om att lansera en ny strategi för sysselsättning och arbetstillfällen, Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stärka den hållbara tillväxten och konkurrenskraften inom EU.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin.

| (4) | Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Det underströk behovet av att prioritera ett återställande av sunda offentliga finanser och hållbar finanspolitik, en minskning av arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(4)

Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Det underströk behovet av att prioritera ett återställande av sunda offentliga finanser och hållbar finanspolitik, en minskning av arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (5) | Den 25 mars 2011 inbjöd Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(5)

Den 25 mars 2011 inbjöd Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (6) | Den 15 april 2011 överlämnade Belgien sitt uppdaterade konvergensprogram för 2011 som täcker perioden 2011–2014, och sitt nationella reformprogram för 2011. För att man ska kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt. |
| --- | --- |

(6)

Den 15 april 2011 överlämnade Belgien sitt uppdaterade konvergensprogram för 2011 som täcker perioden 2011–2014, och sitt nationella reformprogram för 2011. För att man ska kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt.

| (7) | Belgien hade en stabil BNP-tillväxt med i genomsnitt 2,3 % per år under perioden 1998–2008. Under 2009 drabbades landet av hela effekten av den globala ekonomiska recessionen och BNP sjönk med 2,8 %. Recessionens effekter på sysselsättningen var relativt begränsad. En tillfällig nedgång i antalet arbetade timmar och en nedgång i arbetsproduktiviteten per timme dämpade effekterna. Efter en minskning på 0,4 % under 2009 ökade sysselsättningen igen under 2010. Arbetslösheten ökade emellertid från 7 % före recessionen till 8,3 % 2010. Tack vare uppgången i världshandeln var återhämtningen under 2010 starkare än förväntat, och BNP växte med 2,2 %. På grund av de automatiska stabilisatorernas inverkan och de diskretionära åtgärder som vidtogs i reaktion på krisen ökade det offentliga underskottet från 1,3 % 2008 till 5,9 % av BNP 2009. |
| --- | --- |

(7)

Belgien hade en stabil BNP-tillväxt med i genomsnitt 2,3 % per år under perioden 1998–2008. Under 2009 drabbades landet av hela effekten av den globala ekonomiska recessionen och BNP sjönk med 2,8 %. Recessionens effekter på sysselsättningen var relativt begränsad. En tillfällig nedgång i antalet arbetade timmar och en nedgång i arbetsproduktiviteten per timme dämpade effekterna. Efter en minskning på 0,4 % under 2009 ökade sysselsättningen igen under 2010. Arbetslösheten ökade emellertid från 7 % före recessionen till 8,3 % 2010. Tack vare uppgången i världshandeln var återhämtningen under 2010 starkare än förväntat, och BNP växte med 2,2 %. På grund av de automatiska stabilisatorernas inverkan och de diskretionära åtgärder som vidtogs i reaktion på krisen ökade det offentliga underskottet från 1,3 % 2008 till 5,9 % av BNP 2009.

| (8) | Baserat på en bedömning av det uppdaterade stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna är rimligt. Även om det är baserat på något mindre gynnsamma tillväxtantaganden för 2011 ligger det i stort sett i linje med kommissionens senaste vårprognos för 2011. Efter ett underskott på 4,1 % 2010, vilket var bättre än förväntat, är syftet med den finanspolitiska strategi som beskrivs i stabilitetsprogrammet att ytterligare minska det till 3,6 % 2011 och under referensvärdet på 3 % senast 2012, som är den tidsfrist som rådet fastställt för korrigering av alltför stora underskott. Den minskning av underskottet som planeras för 2011 förefaller möjlig med tanke på de ganska försiktiga ekonomiska beräkningarna. Den finanspolitiska insatsen kommer emellertid sannolikt att hamna under den genomsnittliga insats på 0,75 % av BNP per år som rådet rekommenderar, särskilt under 2011 och 2012 då den bara skulle uppgå till 0,4 respektive 0,3 % av BNP (i strukturella termer). Dessutom finns inga särskilda anpassningsåtgärder för att underskottsmålen ska kunna uppfyllas för 2012 och därpå följande år. Slutligen förväntas inte målet på medellång sikt – ett strukturellt överskott på 0,5 % av BNP – uppnås inom stabilitetsprogramperioden 2011–2014. |
| --- | --- |

(8)

Baserat på en bedömning av det uppdaterade stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna är rimligt. Även om det är baserat på något mindre gynnsamma tillväxtantaganden för 2011 ligger det i stort sett i linje med kommissionens senaste vårprognos för 2011. Efter ett underskott på 4,1 % 2010, vilket var bättre än förväntat, är syftet med den finanspolitiska strategi som beskrivs i stabilitetsprogrammet att ytterligare minska det till 3,6 % 2011 och under referensvärdet på 3 % senast 2012, som är den tidsfrist som rådet fastställt för korrigering av alltför stora underskott. Den minskning av underskottet som planeras för 2011 förefaller möjlig med tanke på de ganska försiktiga ekonomiska beräkningarna. Den finanspolitiska insatsen kommer emellertid sannolikt att hamna under den genomsnittliga insats på 0,75 % av BNP per år som rådet rekommenderar, särskilt under 2011 och 2012 då den bara skulle uppgå till 0,4 respektive 0,3 % av BNP (i strukturella termer). Dessutom finns inga särskilda anpassningsåtgärder för att underskottsmålen ska kunna uppfyllas för 2012 och därpå följande år. Slutligen förväntas inte målet på medellång sikt – ett strukturellt överskott på 0,5 % av BNP – uppnås inom stabilitetsprogramperioden 2011–2014.

| (9) | Mot bakgrund av det bättre än förväntade resultatet under 2010 skulle en större minskning av underskottet 2011 och snabbare framsteg än beräknat mot referensvärdet på 3 % av BNP vara lämpligt. Utan ytterligare konsolideringsåtgärder kommer det dessutom inte att vara möjligt att få ett slut på det alltför stora underskottet senast 2012 och att fortsätta att närma sig målet på medellång sikt. Eftersom skattetrycket, särskilt på arbetsinkomster, redan är mycket högt i Belgien, bör sådana konsolideringsåtgärder i huvudsak vara utgiftsbaserade. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av det bättre än förväntade resultatet under 2010 skulle en större minskning av underskottet 2011 och snabbare framsteg än beräknat mot referensvärdet på 3 % av BNP vara lämpligt. Utan ytterligare konsolideringsåtgärder kommer det dessutom inte att vara möjligt att få ett slut på det alltför stora underskottet senast 2012 och att fortsätta att närma sig målet på medellång sikt. Eftersom skattetrycket, särskilt på arbetsinkomster, redan är mycket högt i Belgien, bör sådana konsolideringsåtgärder i huvudsak vara utgiftsbaserade.

| (10) | Den ekonomiska och finansiella krisen bröt den tidigare långsiktiga utvecklingen av en minskande offentlig skuld. Skuldkvoten, som hade sjunkit sedan 1993 (då den nådde en toppnotering på 134 % av BNP, varefter den fortsatte att sjunka tills den nådde 84 % av BNP under 2007), har ökat igen sedan 2008 och uppgick i slutet av 2010 till 96,8 % av BNP. Den höga nivån på den offentliga skulden är fortfarande en betydande utmaning, i synnerhet eftersom de långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är större än genomsnittet i EU, huvudsakligen till följd av en relativt stor ökning av pensionsutgifterna, vilket kommer att anstränga de offentliga finanserna ytterligare. I stabilitetsprogrammet beskriver myndigheterna en tredelad strategi för att stävja den förutsedda betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter (minska den offentliga skuldsättningsnivån, öka sysselsättningen och arbetskraftdeltagandet och skapa ett starkt, solidaritetsgrundat socialförsäkringssystem). Genom att säkerställa tillräckliga primära överskott på medellång sikt och ytterligare reformera det belgiska socialförsäkringssystemet, och särskilt pensionssystemet, bör de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet förbättras. |
| --- | --- |

(10)

Den ekonomiska och finansiella krisen bröt den tidigare långsiktiga utvecklingen av en minskande offentlig skuld. Skuldkvoten, som hade sjunkit sedan 1993 (då den nådde en toppnotering på 134 % av BNP, varefter den fortsatte att sjunka tills den nådde 84 % av BNP under 2007), har ökat igen sedan 2008 och uppgick i slutet av 2010 till 96,8 % av BNP. Den höga nivån på den offentliga skulden är fortfarande en betydande utmaning, i synnerhet eftersom de långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är större än genomsnittet i EU, huvudsakligen till följd av en relativt stor ökning av pensionsutgifterna, vilket kommer att anstränga de offentliga finanserna ytterligare. I stabilitetsprogrammet beskriver myndigheterna en tredelad strategi för att stävja den förutsedda betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter (minska den offentliga skuldsättningsnivån, öka sysselsättningen och arbetskraftdeltagandet och skapa ett starkt, solidaritetsgrundat socialförsäkringssystem). Genom att säkerställa tillräckliga primära överskott på medellång sikt och ytterligare reformera det belgiska socialförsäkringssystemet, och särskilt pensionssystemet, bör de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet förbättras.

| (11) | Att se till att den finansiella sektorn är stabil och väl fungerande och kan uppfylla realekonomins behov av finansiella förmedlingstjänster är en stor utmaning för Belgien. Under de senaste två åren har den finansiella sektorn i Belgien drabbats hårt av finanskrisen, vilket har lett till krympta balansräkningar, omfattande statligt stöd och ändrad tillsyn av banksektorn. Banksektorns finansiella ställning är fortfarande svag. I Belgien är dessutom banksektorn starkt koncentrerad och relativt stor i förhållande till ekonomins storlek. |
| --- | --- |

(11)

Att se till att den finansiella sektorn är stabil och väl fungerande och kan uppfylla realekonomins behov av finansiella förmedlingstjänster är en stor utmaning för Belgien. Under de senaste två åren har den finansiella sektorn i Belgien drabbats hårt av finanskrisen, vilket har lett till krympta balansräkningar, omfattande statligt stöd och ändrad tillsyn av banksektorn. Banksektorns finansiella ställning är fortfarande svag. I Belgien är dessutom banksektorn starkt koncentrerad och relativt stor i förhållande till ekonomins storlek.

| (12) | Enligt 1996 års lag om främjande av sysselsättningen och förebyggande skydd av konkurrenskraften ska utvecklingen av lönerna i Belgien vara i linje med löneutvecklingen i de tre grannländerna (Frankrike, Tyskland, Nederländerna), och därigenom hålla arbetskostnaderna under kontroll. Denna lag har dock inte kunnat förhindra en snabbare ökning av lönerna i Belgien under perioden 2005–2010 än i de tre grannländerna, medan produktivitetstillväxten har varit lägre. Följaktligen har enhetsarbetskostnaderna ökat snabbare i Belgien jämfört med dess grannländer och genomsnittet i euroområdet. Detta är särskilt problematiskt eftersom Belgien är specialiserat på varor med relativt lågt teknikinnehåll och står inför hård konkurrens från lågkostnadsländer. Även om lönenormen bidrar till att anpassa löneförhandlingarna kan den förbättras genom att hänsyn tas till skillnader i produktivitetstillväxt och genom att ett mer effektivt system skapas för att genomföra korrigeringar i efterhand om målen inte uppfylls. |
| --- | --- |

(12)

Enligt 1996 års lag om främjande av sysselsättningen och förebyggande skydd av konkurrenskraften ska utvecklingen av lönerna i Belgien vara i linje med löneutvecklingen i de tre grannländerna (Frankrike, Tyskland, Nederländerna), och därigenom hålla arbetskostnaderna under kontroll. Denna lag har dock inte kunnat förhindra en snabbare ökning av lönerna i Belgien under perioden 2005–2010 än i de tre grannländerna, medan produktivitetstillväxten har varit lägre. Följaktligen har enhetsarbetskostnaderna ökat snabbare i Belgien jämfört med dess grannländer och genomsnittet i euroområdet. Detta är särskilt problematiskt eftersom Belgien är specialiserat på varor med relativt lågt teknikinnehåll och står inför hård konkurrens från lågkostnadsländer. Även om lönenormen bidrar till att anpassa löneförhandlingarna kan den förbättras genom att hänsyn tas till skillnader i produktivitetstillväxt och genom att ett mer effektivt system skapas för att genomföra korrigeringar i efterhand om målen inte uppfylls.

| (13) | Arbetsmarknaden kännetecknas i flera avseenden av en inflexibilitet som skapar betydande avhållande effekter i fråga om att ta en anställning: arbetslöshetsersättning under obegränsad tid, höga effektiva marginalskattesatser och en hög skattekil (särskilt för lågavlönade arbetstagare), kombinationen av indragning av sociala förmåner och höga skatter när man börjar arbeta. Det finns dessutom flera incitament för äldre arbetstagare att lämna arbetsmarknaden före den lagstadgade pensionsåldern på 65 år. Ytterligare reformering av aktiva arbetsmarknadsåtgärder, och en utvidgning av dem till att omfatta personer över 50 år, skulle bidra till att öka den totala sysselsättningsgraden och förbättra incitamenten för att söka arbete. Dessutom skulle ytterligare successiva sänkningar av arbetslöshetsersättningen och ersättningens varaktighet ge yngre arbetstagare större incitament att ge sig in på arbetsmarknaden. En uppstramning av kriterierna för förtidspensionering skulle uppmuntra äldre arbetstagare att stanna kvar i den förvärvsarbetande befolkningen, och äldre arbetstagare som har varit utan arbete under en tid att återvända till arbetsmarknaden. Slutligen är sysselsättningsgraden för tredjelandsmedborgare (40,9 %), vilket är mycket lägre än genomsnittet i EU. |
| --- | --- |

(13)

Arbetsmarknaden kännetecknas i flera avseenden av en inflexibilitet som skapar betydande avhållande effekter i fråga om att ta en anställning: arbetslöshetsersättning under obegränsad tid, höga effektiva marginalskattesatser och en hög skattekil (särskilt för lågavlönade arbetstagare), kombinationen av indragning av sociala förmåner och höga skatter när man börjar arbeta. Det finns dessutom flera incitament för äldre arbetstagare att lämna arbetsmarknaden före den lagstadgade pensionsåldern på 65 år. Ytterligare reformering av aktiva arbetsmarknadsåtgärder, och en utvidgning av dem till att omfatta personer över 50 år, skulle bidra till att öka den totala sysselsättningsgraden och förbättra incitamenten för att söka arbete. Dessutom skulle ytterligare successiva sänkningar av arbetslöshetsersättningen och ersättningens varaktighet ge yngre arbetstagare större incitament att ge sig in på arbetsmarknaden. En uppstramning av kriterierna för förtidspensionering skulle uppmuntra äldre arbetstagare att stanna kvar i den förvärvsarbetande befolkningen, och äldre arbetstagare som har varit utan arbete under en tid att återvända till arbetsmarknaden. Slutligen är sysselsättningsgraden för tredjelandsmedborgare (40,9 %), vilket är mycket lägre än genomsnittet i EU.

| (14) | Det totala skattetrycket på arbete i Belgien är ett av de högsta i EU; en minskning av detta skulle därför bidra till att göra det mer attraktivt att arbeta. Med tanke på de stora konsolideringsinsatser som ligger framåt i tiden måste detta emellertid kompenseras med motsvarande ökningar av mindre snedvridande skatter (t.ex. på konsumtion eller genom en övergång mot miljöskatter). Belgien har mycket lägre implicita skattesatser på energi än angränsande länder. I kombination med den höga skattekilen på arbete har Belgien den lägsta andelen miljöskatter i förhållande till skatterna på arbete i hela EU. Detta har bidragit till en situation med hög arbetslöshet tillsammans med relativt hög energianvändning, vilket gör det svårare att uppnå målen för sysselsättning och energieffektivitet. |
| --- | --- |

(14)

Det totala skattetrycket på arbete i Belgien är ett av de högsta i EU; en minskning av detta skulle därför bidra till att göra det mer attraktivt att arbeta. Med tanke på de stora konsolideringsinsatser som ligger framåt i tiden måste detta emellertid kompenseras med motsvarande ökningar av mindre snedvridande skatter (t.ex. på konsumtion eller genom en övergång mot miljöskatter). Belgien har mycket lägre implicita skattesatser på energi än angränsande länder. I kombination med den höga skattekilen på arbete har Belgien den lägsta andelen miljöskatter i förhållande till skatterna på arbete i hela EU. Detta har bidragit till en situation med hög arbetslöshet tillsammans med relativt hög energianvändning, vilket gör det svårare att uppnå målen för sysselsättning och energieffektivitet.

| (15) | Priserna på många varor och tjänster är i allmänhet högre än i andra medlemsstater, vilket tyder på ett lågt konkurrenstryck – särskilt inom detaljhandeln och nätverksindustrin – och på dålig tillsyn. Inom detaljhandeln är inträdeshinder och operativa begränsningar stora. Konkurrensbegränsande regler begränsar fortfarande öppettiderna, skyddar dominerande företag mot nya konkurrenter och hindrar spridningen av nya affärsmodeller och ny teknik. Ett vanligt konkurrensproblem inom nätverksindustrin i Belgien är de dominerande företagens starka ställning och de höga inträdeshindren jämfört med andra medlemsstater, vilket innebär att de tidigare monopolinnehavarna inom denna sektor fortfarande kan göra större vinster genom att ta ut högre priser än vad som skulle vara möjligt på en konkurrensutsatt marknad. |
| --- | --- |

(15)

Priserna på många varor och tjänster är i allmänhet högre än i andra medlemsstater, vilket tyder på ett lågt konkurrenstryck – särskilt inom detaljhandeln och nätverksindustrin – och på dålig tillsyn. Inom detaljhandeln är inträdeshinder och operativa begränsningar stora. Konkurrensbegränsande regler begränsar fortfarande öppettiderna, skyddar dominerande företag mot nya konkurrenter och hindrar spridningen av nya affärsmodeller och ny teknik. Ett vanligt konkurrensproblem inom nätverksindustrin i Belgien är de dominerande företagens starka ställning och de höga inträdeshindren jämfört med andra medlemsstater, vilket innebär att de tidigare monopolinnehavarna inom denna sektor fortfarande kan göra större vinster genom att ta ut högre priser än vad som skulle vara möjligt på en konkurrensutsatt marknad.

| (16) | De belgiska myndigheterna har gjort ett antal åtaganden avseende europluspakten. Åtagandena avser fyra områden i pakten. De är inriktade på åtgärder för att minska underskottet, hålla energipriserna under kontroll och uppmuntra konkurrens, kontrollera reallöneökningarna, införa bestämmelser för tillsyn av den finansiella sektorn och införa åtgärder för att höja den faktiska pensionsåldern. Det finns dock inga uppgifter om de åtgärder som ska vidtas för att nå det mål som krävs på det finanspolitiska området, inte heller om hur reallöneökningar eller energipriser skulle kunna kontrolleras. Beträffande systemen för förtidspensionering står det inte klart om och när översynen av generationspakten kommer att göras, och vilken effekten av översynen skulle bli i form av konkreta åtgärder. Dessa åtaganden har bedömts och beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(16)

De belgiska myndigheterna har gjort ett antal åtaganden avseende europluspakten. Åtagandena avser fyra områden i pakten. De är inriktade på åtgärder för att minska underskottet, hålla energipriserna under kontroll och uppmuntra konkurrens, kontrollera reallöneökningarna, införa bestämmelser för tillsyn av den finansiella sektorn och införa åtgärder för att höja den faktiska pensionsåldern. Det finns dock inga uppgifter om de åtgärder som ska vidtas för att nå det mål som krävs på det finanspolitiska området, inte heller om hur reallöneökningar eller energipriser skulle kunna kontrolleras. Beträffande systemen för förtidspensionering står det inte klart om och när översynen av generationspakten kommer att göras, och vilken effekten av översynen skulle bli i form av konkreta åtgärder. Dessa åtaganden har bedömts och beaktats i rekommendationerna.

| (17) | Kommissionen har granskat stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet, inklusive europluspakten. Den har beaktat deras relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Belgien, och i vilken utsträckning de överensstämmer med EU:s regler och riktlinjer, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Mot denna bakgrund anser kommissionen att en större minskning av underskottet 2011 bör vara möjlig, och att ytterligare konsolideringsåtgärder bör fastställas för 2012 och därefter. I syfte att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt krävs ytterligare reformer av pensionssystemet. Ytterligare åtgärder bör också vidtas för att stärka konkurrenskraften, hjälpa människor in på arbetsmarknaden och omfördela skattetrycket från arbete till konsumtion och energi samt för att skapa fler möjligheter för investeringar och tillväxt inom tjänstesektorn och nätverksindustrin. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har granskat stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet, inklusive europluspakten. Den har beaktat deras relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Belgien, och i vilken utsträckning de överensstämmer med EU:s regler och riktlinjer, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Mot denna bakgrund anser kommissionen att en större minskning av underskottet 2011 bör vara möjlig, och att ytterligare konsolideringsåtgärder bör fastställas för 2012 och därefter. I syfte att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt krävs ytterligare reformer av pensionssystemet. Ytterligare åtgärder bör också vidtas för att stärka konkurrenskraften, hjälpa människor in på arbetsmarknaden och omfördela skattetrycket från arbete till konsumtion och energi samt för att skapa fler möjligheter för investeringar och tillväxt inom tjänstesektorn och nätverksindustrin.

| (18) | Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av den 2 december 2009 i enlighet med artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011, och dess yttrande (3) återspeglas i synnerhet i dess rekommendationer (1) och (2) nedan. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av den 2 december 2009 i enlighet med artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011, och dess yttrande (3) återspeglas i synnerhet i dess rekommendationer (1) och (2) nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Belgien att vidta följande åtgärder under perioden 2011–2012:

| 1. | Utnyttja den pågående ekonomiska återhämtningen för att påskynda korrigeringen av det alltför stora underskottet. I detta syfte bör de nödvändiga specificerade åtgärderna vidtas – framför allt på utgiftssidan – för att senast i 2012 års budget uppnå genomsnittliga finanspolitiska ansträngningar i linje med rekommendationerna enligt förfarandet vid alltför stora underskott, och på så sätt få den höga offentliga skuldsättingsgraden att minska. Detta bör leda till att det offentliga underskottet hamnar klart under referensvärdet på 3 % av BNP senast 2012. Garantera att man närmar sig målet på medellång sikt med minst 0,5 % av BNP per år. |
| --- | --- |

1.

Utnyttja den pågående ekonomiska återhämtningen för att påskynda korrigeringen av det alltför stora underskottet. I detta syfte bör de nödvändiga specificerade åtgärderna vidtas – framför allt på utgiftssidan – för att senast i 2012 års budget uppnå genomsnittliga finanspolitiska ansträngningar i linje med rekommendationerna enligt förfarandet vid alltför stora underskott, och på så sätt få den höga offentliga skuldsättingsgraden att minska. Detta bör leda till att det offentliga underskottet hamnar klart under referensvärdet på 3 % av BNP senast 2012. Garantera att man närmar sig målet på medellång sikt med minst 0,5 % av BNP per år.

| 2. | Vidta åtgärder för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. I linje med tidsramen för den tredelade strategin, bör fokus ligga på att hålla tillbaka de åldersrelaterade utgifterna, särskilt genom att förebygga tidigt utträde från arbetsmarknaden i syfte att markant öka den faktiska pensionsåldern. Åtgärder som att koppla den lagstadgade pensionsåldern till medellivslängden kan övervägas. |
| --- | --- |

2.

Vidta åtgärder för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. I linje med tidsramen för den tredelade strategin, bör fokus ligga på att hålla tillbaka de åldersrelaterade utgifterna, särskilt genom att förebygga tidigt utträde från arbetsmarknaden i syfte att markant öka den faktiska pensionsåldern. Åtgärder som att koppla den lagstadgade pensionsåldern till medellivslängden kan övervägas.

| 3. | Ta itu med de strukturella svagheterna inom den finansiella sektorn, i synnerhet genom att slutföra omstruktureringen av banker med behov av en lämpligt finansierad och hållbar affärsmodell. |
| --- | --- |

3.

Ta itu med de strukturella svagheterna inom den finansiella sektorn, i synnerhet genom att slutföra omstruktureringen av banker med behov av en lämpligt finansierad och hållbar affärsmodell.

| 4. | Vidta åtgärder för att, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, reformera systemet för löneförhandling och löneindexering, för att se till att löneökningarna bättre återspeglar utvecklingen av arbetskraftens produktivitet och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

4.

Vidta åtgärder för att, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, reformera systemet för löneförhandling och löneindexering, för att se till att löneökningarna bättre återspeglar utvecklingen av arbetskraftens produktivitet och konkurrenskraft.

| 5. | Öka deltagandet på arbetsmarknaden genom att sänka de höga skatterna och de höga sociala avgifterna för de lågavlönade på ett budgetmässigt neutralt sätt och genom att införa ett system där arbetslöshetsersättningen gradvis minskar med längden på arbetslöshetsperioden. Vidta åtgärder för att omfördela skattetrycket från arbete till konsumtion och för att göra skattesystemet mer miljövänligt. Förbättra den aktiva sysselsättningspolitikens effektivitet genom åtgärder som är inriktade på äldre arbetstagare och utsatta grupper. |
| --- | --- |

5.

Öka deltagandet på arbetsmarknaden genom att sänka de höga skatterna och de höga sociala avgifterna för de lågavlönade på ett budgetmässigt neutralt sätt och genom att införa ett system där arbetslöshetsersättningen gradvis minskar med längden på arbetslöshetsperioden. Vidta åtgärder för att omfördela skattetrycket från arbete till konsumtion och för att göra skattesystemet mer miljövänligt. Förbättra den aktiva sysselsättningspolitikens effektivitet genom åtgärder som är inriktade på äldre arbetstagare och utsatta grupper.

| 6. | Införa åtgärder för att öka konkurrensen inom detaljhandelssektorn genom att sänka inträdeshinder och minska operativa begränsningar, och införa åtgärder för att stärka konkurrensen på el- och gasmarknaderna genom att ytterligare förbättra effektiviteten inom de sektoriella tillsynsorganen och konkurrensmyndigheterna. |
| --- | --- |

6.

Införa åtgärder för att öka konkurrensen inom detaljhandelssektorn genom att sänka inträdeshinder och minska operativa begränsningar, och införa åtgärder för att stärka konkurrensen på el- och gasmarknaderna genom att ytterligare förbättra effektiviteten inom de sektoriella tillsynsorganen och konkurrensmyndigheterna.

Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Bibehålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 138, 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Enligt artikel 5.3 i förordning (EG) nr 1466/97.

3

---

| 15.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 209/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 209/5

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 juli 2011

om Bulgariens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014

2011/C 209/02

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin. Denna strategi bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stimulera Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin. Denna strategi bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stimulera Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 antog rådet ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 antog rådet ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin.

| (4) | Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Det underströk behovet av att prioritera återställandet av sunda offentliga finanser och hållbar finanspolitik, minskad arbetslöshet genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(4)

Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Det underströk behovet av att prioritera återställandet av sunda offentliga finanser och hållbar finanspolitik, minskad arbetslöshet genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (5) | Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(5)

Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (6) | Den 15 april 2011 lade Bulgarien fram 2011 års uppdatering av konvergensprogrammet, omfattande perioden 2011–2014, och sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt. |
| --- | --- |

(6)

Den 15 april 2011 lade Bulgarien fram 2011 års uppdatering av konvergensprogrammet, omfattande perioden 2011–2014, och sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt.

| (7) | I och med den ekonomiska krisen avbröts en period av kraftig tillväxt understödd av ett betydande inflöde av utländska direktinvesteringar och en stark kreditexpansion. BNP ökade på nytt andra halvåret 2010, efter att ha minskat kumulativt med 7,1 % från högsta till lägsta nivå, vilket medförde i det närmaste nolltillväxt i reala termer under 2010. De viktigaste tillväxtmotorerna var en kraftig exportuppgång och lagerpåfyllning. Den offentliga sektorns finanser gick från ett överskott före krisen till ett underskott på 4,7 % av BNP under 2009 och 3,2 % av BNP under 2010. Samtidigt som produktionen och sysselsättningen ökade inom exportindustrin, hämmades återhämtningen under det gångna året av en dämpad aktivitet i byggbranschen, fastighetsbranschen och detaljhandeln. Sysselsättningen fick ta den värsta stöten av produktionsminskningen, med en förlust av 358 000 arbetstillfällen sedan högstanivån 2008. Som ett resultat av detta ökade arbetslösheten flera procentenheter till 10,2 % 2010, och sysselsättningen förväntas på medellång sikt inte återgå till den nivå som rådde före krisen. |
| --- | --- |

(7)

I och med den ekonomiska krisen avbröts en period av kraftig tillväxt understödd av ett betydande inflöde av utländska direktinvesteringar och en stark kreditexpansion. BNP ökade på nytt andra halvåret 2010, efter att ha minskat kumulativt med 7,1 % från högsta till lägsta nivå, vilket medförde i det närmaste nolltillväxt i reala termer under 2010. De viktigaste tillväxtmotorerna var en kraftig exportuppgång och lagerpåfyllning. Den offentliga sektorns finanser gick från ett överskott före krisen till ett underskott på 4,7 % av BNP under 2009 och 3,2 % av BNP under 2010. Samtidigt som produktionen och sysselsättningen ökade inom exportindustrin, hämmades återhämtningen under det gångna året av en dämpad aktivitet i byggbranschen, fastighetsbranschen och detaljhandeln. Sysselsättningen fick ta den värsta stöten av produktionsminskningen, med en förlust av 358 000 arbetstillfällen sedan högstanivån 2008. Som ett resultat av detta ökade arbetslösheten flera procentenheter till 10,2 % 2010, och sysselsättningen förväntas på medellång sikt inte återgå till den nivå som rådde före krisen.

| (8) | Baserat på en bedömning av det uppdaterade konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för de finanspolitiska beräkningarna bygger på mer optimistiska tillväxtberäkningar än kommissionens prognos. I det uppdaterade konvergensprogrammet förutses visserligen en korrigering av det alltför stora offentliga underskottet under 2011 i enlighet med rådets rekommendation av den 13 juli 2010, samt ytterligare minskningar därefter. Under 2010 gjordes en betydande korrigering av de offentliga finanserna i början av programperioden på över 2 procentenheter i strukturella termer, och därefter ligger den finanspolitiska korrigeringen för 2011 långt under den rekommenderade korrigeringen på minst 0,75 % av BNP, men i genomsnitt för hela perioden för förfarandet vid alltför stora underskott ligger den finanspolitiska korrigeringen fortfarande över 1 % av BNP. Uppdateringen innehåller inte tillräckligt detaljerade upplysningar om de finanspolitiska åtgärder som planeras för att uppnå de finanspolitiska målen 2012–2014. Det nedskrivna målet på medellång sikt om ett strukturellt underskott på 0,6 % av BNP för 2014 är också ambitiösare än den erfordrade miniminivån. Detta återspeglar målen i stabilitets- och tillväxtpakten och beräknas kunna uppnås i slutet av konvergensprogramperioden (2014). Den planerade årliga genomsnittliga finanspolitiska ansträngningen i strukturella termer under perioden 2012-2014, efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet under 2011, ligger lång under den rekommenderade årliga miniminivån i strukturella termer på 0,5 % av BNP. Med beaktande av de successivt förbättrade ekonomiska utsikterna bör syftet med konvergensprogrammet vara att påskynda uppnåendet av målet på medellång sikt. Om en försiktig uppskattning av den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt görs, och denna jämförs med den förväntade ökningen av budgetutgifterna 2012–2013, tycks nämnda förväntade ökning vara något optimistisk, vilket innebär en risk för de offentliga finanserna i strukturella termer på medellång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Baserat på en bedömning av det uppdaterade konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för de finanspolitiska beräkningarna bygger på mer optimistiska tillväxtberäkningar än kommissionens prognos. I det uppdaterade konvergensprogrammet förutses visserligen en korrigering av det alltför stora offentliga underskottet under 2011 i enlighet med rådets rekommendation av den 13 juli 2010, samt ytterligare minskningar därefter. Under 2010 gjordes en betydande korrigering av de offentliga finanserna i början av programperioden på över 2 procentenheter i strukturella termer, och därefter ligger den finanspolitiska korrigeringen för 2011 långt under den rekommenderade korrigeringen på minst 0,75 % av BNP, men i genomsnitt för hela perioden för förfarandet vid alltför stora underskott ligger den finanspolitiska korrigeringen fortfarande över 1 % av BNP. Uppdateringen innehåller inte tillräckligt detaljerade upplysningar om de finanspolitiska åtgärder som planeras för att uppnå de finanspolitiska målen 2012–2014. Det nedskrivna målet på medellång sikt om ett strukturellt underskott på 0,6 % av BNP för 2014 är också ambitiösare än den erfordrade miniminivån. Detta återspeglar målen i stabilitets- och tillväxtpakten och beräknas kunna uppnås i slutet av konvergensprogramperioden (2014). Den planerade årliga genomsnittliga finanspolitiska ansträngningen i strukturella termer under perioden 2012-2014, efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet under 2011, ligger lång under den rekommenderade årliga miniminivån i strukturella termer på 0,5 % av BNP. Med beaktande av de successivt förbättrade ekonomiska utsikterna bör syftet med konvergensprogrammet vara att påskynda uppnåendet av målet på medellång sikt. Om en försiktig uppskattning av den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt görs, och denna jämförs med den förväntade ökningen av budgetutgifterna 2012–2013, tycks nämnda förväntade ökning vara något optimistisk, vilket innebär en risk för de offentliga finanserna i strukturella termer på medellång sikt.

| (9) | Om det alltför stora underskottet korrigeras senast i slutet av 2011 kommer detta att bidra till att återskapa förtroendet och stärka trovärdigheten hos regeringens politik. På medellång sikt är det viktigt att målet om en litet strukturellt underskott på 0,6 % av BNP uppnås för att garantera ett finanspolitiskt stöd till den befintliga penningpolitiken. Konsolideringen av finanspolitiken försvåras dock av ineffektivitet i den offentliga sektorn, vilket kan leda till ett betydande utgiftstryck samtidigt som budgetintäkterna sannolikt kommer att vara strukturellt sett lägre än under de år av högkonjunktur som föregick krisen. Därför krävs det ambitiösa reformer av de offentliga finanserna för att den finanspolitiska korrigeringen ska kunna genomföras och för att garantera finansiering av nödvändiga strukturella reformer, bl.a. den medfinansiering som krävs för projekt med EU-stöd. |
| --- | --- |

(9)

Om det alltför stora underskottet korrigeras senast i slutet av 2011 kommer detta att bidra till att återskapa förtroendet och stärka trovärdigheten hos regeringens politik. På medellång sikt är det viktigt att målet om en litet strukturellt underskott på 0,6 % av BNP uppnås för att garantera ett finanspolitiskt stöd till den befintliga penningpolitiken. Konsolideringen av finanspolitiken försvåras dock av ineffektivitet i den offentliga sektorn, vilket kan leda till ett betydande utgiftstryck samtidigt som budgetintäkterna sannolikt kommer att vara strukturellt sett lägre än under de år av högkonjunktur som föregick krisen. Därför krävs det ambitiösa reformer av de offentliga finanserna för att den finanspolitiska korrigeringen ska kunna genomföras och för att garantera finansiering av nödvändiga strukturella reformer, bl.a. den medfinansiering som krävs för projekt med EU-stöd.

| (10) | Bulgariens finanspolitiska resultat var relativt goda i den gynnsamma ekonomiska kontext som rådde före krisen. De finanspolitiska målen nåddes konsekvent, och betydande finanspolitiska buffertar ackumulerades. På grund av den ekonomiska krisen uppstod 2009 för första gången på många år ett budgetunderskott och man bröt mot regeln om att budgeten ska vara balanserad eller ha ett överskott och att de offentliga utgifterna ska understiga 40 % av BNP. Detta hängde delvis samman med svagheter i planeringen och kontrollen av utgifter. Det återspeglade vidare det faktum att de icke förutsebara inkomsterna från den blomstrande ekonomiska aktiviteten före krisen användes till att finansiera ett relativt kraftig ökat antal tillfälliga insatser och sänkta socialförsäkringsavgifter. För att åtgärda dessa problem tog myndigheterna ett flertal initiativ för att förbättra planeringen och kontrollen av utgifterna och rapporteringssystemen, bl.a. antogs ett omfattande lagstiftningspaket för att skärpa de finanspolitiska reglerna och stärka det finanspolitiska ramverket på medellång sikt. Detta förväntas öka budgetdisciplinen och förutsägbarheten hos politiken, minska den makroekonomiska instabiliteten och se till att politiken blir mindre konjunkturförstärkande. I enlighet med kommissionens senaste utvärdering verkar risken med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt vara medelstor. |
| --- | --- |

(10)

Bulgariens finanspolitiska resultat var relativt goda i den gynnsamma ekonomiska kontext som rådde före krisen. De finanspolitiska målen nåddes konsekvent, och betydande finanspolitiska buffertar ackumulerades. På grund av den ekonomiska krisen uppstod 2009 för första gången på många år ett budgetunderskott och man bröt mot regeln om att budgeten ska vara balanserad eller ha ett överskott och att de offentliga utgifterna ska understiga 40 % av BNP. Detta hängde delvis samman med svagheter i planeringen och kontrollen av utgifter. Det återspeglade vidare det faktum att de icke förutsebara inkomsterna från den blomstrande ekonomiska aktiviteten före krisen användes till att finansiera ett relativt kraftig ökat antal tillfälliga insatser och sänkta socialförsäkringsavgifter. För att åtgärda dessa problem tog myndigheterna ett flertal initiativ för att förbättra planeringen och kontrollen av utgifterna och rapporteringssystemen, bl.a. antogs ett omfattande lagstiftningspaket för att skärpa de finanspolitiska reglerna och stärka det finanspolitiska ramverket på medellång sikt. Detta förväntas öka budgetdisciplinen och förutsägbarheten hos politiken, minska den makroekonomiska instabiliteten och se till att politiken blir mindre konjunkturförstärkande. I enlighet med kommissionens senaste utvärdering verkar risken med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt vara medelstor.

| (11) | De år av högkonjunktur som föregick krisen kännetecknades av en kraftigt ökad arbetskraftsbrist och stora löneökningar, som överträffade produktivitetsökningen. Detta ledde till en ökning av den genomsnittliga lönenivån, som därmed närmade sig EU-genomsnittet. Under det fjärde kvartalet 2007 var löneökningarna som störst och uppgick till 20 %. Efter konjunkturnedgången har lönerna börjat minska, även om löneökningarna förblev relativt höga och uppgick till nästan 10 % 2010 för anställda med anställningsavtal (omkring 65 % av arbetskraften). |
| --- | --- |

(11)

De år av högkonjunktur som föregick krisen kännetecknades av en kraftigt ökad arbetskraftsbrist och stora löneökningar, som överträffade produktivitetsökningen. Detta ledde till en ökning av den genomsnittliga lönenivån, som därmed närmade sig EU-genomsnittet. Under det fjärde kvartalet 2007 var löneökningarna som störst och uppgick till 20 %. Efter konjunkturnedgången har lönerna börjat minska, även om löneökningarna förblev relativt höga och uppgick till nästan 10 % 2010 för anställda med anställningsavtal (omkring 65 % av arbetskraften).

| (12) | Förekomsten av hinder för deltagande på arbetsmarknaden återspeglar delvis bristen på lämpligt riktade och skräddarsydda arbetsmarknadspolitiska åtgärder och ineffektiva och otillräckligt finansierade arbetsförmedlingar. De offentliga tjänsterna på områdena aktivering av arbetslösa, arbetsförmedling och omskolning är av dålig kvalitet. Den bristande kapaciteten att övervaka programmen och utvärdera programresultaten behöver förstärkas ytterligare i syfte att förbättra utformningen av politiken. Såsom påpekades i en rapport nyligen som utarbetats på uppdrag av ministeriet för arbetsmarknads- och socialpolitik (”utvärdering av nettoeffekterna av aktiva arbetsmarknadsåtgärder”), skulle mer individanpassade och högkvalitativa tjänster och en bättre infrastruktur i fråga om arbetsförmedlingar vara effektivare för att hjälpa de arbetslösa att hitta ett jobb. |
| --- | --- |

(12)

Förekomsten av hinder för deltagande på arbetsmarknaden återspeglar delvis bristen på lämpligt riktade och skräddarsydda arbetsmarknadspolitiska åtgärder och ineffektiva och otillräckligt finansierade arbetsförmedlingar. De offentliga tjänsterna på områdena aktivering av arbetslösa, arbetsförmedling och omskolning är av dålig kvalitet. Den bristande kapaciteten att övervaka programmen och utvärdera programresultaten behöver förstärkas ytterligare i syfte att förbättra utformningen av politiken. Såsom påpekades i en rapport nyligen som utarbetats på uppdrag av ministeriet för arbetsmarknads- och socialpolitik (”utvärdering av nettoeffekterna av aktiva arbetsmarknadsåtgärder”), skulle mer individanpassade och högkvalitativa tjänster och en bättre infrastruktur i fråga om arbetsförmedlingar vara effektivare för att hjälpa de arbetslösa att hitta ett jobb.

| (13) | Den ekonomiska krisen fortsätter att påverka arbetsmarknaden. Arbetslösheten har ökat från 5,4 % 2008 till 10,2 % 2010, och nådde 23,2 % bland unga (15–24 år) 2010. Krisen drabbade i synnerhet dem med låga kvalifikationer (inklusive en stor del av den romska minoriteten), som utgör nästan 70 % av de arbetslösa. Andelen långtidsarbetslösa (46 % 2010) är högre än EU-genomsnittet (40 % 2010), och det finns en risk att denna typ av arbetslöshet blir strukturell. Förvärvsfrekvensen hos unga har konsekvent legat på under två tredjedelar av EU-genomsnittet (29,5 % 2009; EU: 43,8 %). Sysselsättningsgraden för unga var 24,8 % 2009 (35,2 % i EU). Bulgarien har även den högsta andelen unga som varken följer en utbildning eller arbetar (19,5 % av unga mellan 15 och 24 år). En av de största hindren för ungas deltagande på arbetsmarknaden är bristen på möjligheter att kombinera utbildning och arbete, särskilt praktiktjänstgöring och lärlingsplatser inom deras studieområde, vilket underlättar inträdet på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(13)

Den ekonomiska krisen fortsätter att påverka arbetsmarknaden. Arbetslösheten har ökat från 5,4 % 2008 till 10,2 % 2010, och nådde 23,2 % bland unga (15–24 år) 2010. Krisen drabbade i synnerhet dem med låga kvalifikationer (inklusive en stor del av den romska minoriteten), som utgör nästan 70 % av de arbetslösa. Andelen långtidsarbetslösa (46 % 2010) är högre än EU-genomsnittet (40 % 2010), och det finns en risk att denna typ av arbetslöshet blir strukturell. Förvärvsfrekvensen hos unga har konsekvent legat på under två tredjedelar av EU-genomsnittet (29,5 % 2009; EU: 43,8 %). Sysselsättningsgraden för unga var 24,8 % 2009 (35,2 % i EU). Bulgarien har även den högsta andelen unga som varken följer en utbildning eller arbetar (19,5 % av unga mellan 15 och 24 år). En av de största hindren för ungas deltagande på arbetsmarknaden är bristen på möjligheter att kombinera utbildning och arbete, särskilt praktiktjänstgöring och lärlingsplatser inom deras studieområde, vilket underlättar inträdet på arbetsmarknaden.

| (14) | Trots att andelen personer med avslutad utbildning ligger över genomsnittet, är andelen personer i Bulgarien med dålig läs- och räkneförmåga över 40 %. Detta visar att det finns utrymme för förbättringar i utbildningssystemet, för att bättre anpassa detta till behovet på arbetsmarknaden. Lagen om förskole- och skolutbildning, som är under utarbetande och som bygger vidare på de positiva resultaten från den nyligen genomförda reformen för decentralisering av skolsystemet, förväntas erbjuda vissa lösningar på hur systemet kan stärkas, bland annat i fråga om ekonomiskt oberoende, deltagandegrad i förskoleutbildning och extern utvärdering, samt säkerställande av ansvarighet. Andelen elever som slutar skolan i förtid (14,7 % 2009) ligger nära EU-genomsnittet, men bland Romerna är den särskilt hög (uppskattningsvis 43 % 2008). Andelen personer med eftergymnasial utbildning (27,9 % 2009) ligger under EU-genomsnittet (32,2 %). Bulgarien har kraftigt senarelagt sin reform av den högre utbildningen. Den nya lagen om högre utbildning, som lades fram redan 2010 men därefter drogs tillbaka, kommer om den antas att utgöra ett viktigt steg för att tillfredställa reformbehoven. |
| --- | --- |

(14)

Trots att andelen personer med avslutad utbildning ligger över genomsnittet, är andelen personer i Bulgarien med dålig läs- och räkneförmåga över 40 %. Detta visar att det finns utrymme för förbättringar i utbildningssystemet, för att bättre anpassa detta till behovet på arbetsmarknaden. Lagen om förskole- och skolutbildning, som är under utarbetande och som bygger vidare på de positiva resultaten från den nyligen genomförda reformen för decentralisering av skolsystemet, förväntas erbjuda vissa lösningar på hur systemet kan stärkas, bland annat i fråga om ekonomiskt oberoende, deltagandegrad i förskoleutbildning och extern utvärdering, samt säkerställande av ansvarighet. Andelen elever som slutar skolan i förtid (14,7 % 2009) ligger nära EU-genomsnittet, men bland Romerna är den särskilt hög (uppskattningsvis 43 % 2008). Andelen personer med eftergymnasial utbildning (27,9 % 2009) ligger under EU-genomsnittet (32,2 %). Bulgarien har kraftigt senarelagt sin reform av den högre utbildningen. Den nya lagen om högre utbildning, som lades fram redan 2010 men därefter drogs tillbaka, kommer om den antas att utgöra ett viktigt steg för att tillfredställa reformbehoven.

| (15) | Pensionsreformen som det fattades beslut om 2010, är inte kopplad till den förväntade livslängden eller situationen inom hälso- och sjukvården och långvården. Reformen genomförs 2011–2026, och huvuddelen av åtgärderna inleds under andra halvan av perioden, vilket kan innebära en risk för både genomförandet och hållbarheten hos den första pelaren i pensionssystemet. |
| --- | --- |

(15)

Pensionsreformen som det fattades beslut om 2010, är inte kopplad till den förväntade livslängden eller situationen inom hälso- och sjukvården och långvården. Reformen genomförs 2011–2026, och huvuddelen av åtgärderna inleds under andra halvan av perioden, vilket kan innebära en risk för både genomförandet och hållbarheten hos den första pelaren i pensionssystemet.

| (16) | Bulgariens invånare är fattigare än EU-genomsnittet (41,9 % av befolkningen är utsatt för allvarlig materiell fattigdom, jämfört med 8,1 % i EU) Omkring 66 % av de äldre löper risk att drabbas av fattigdom, vilket är avsevärt högre än EU-genomsnittet. Det finns tecken på att levnadsvillkoren har försämrats under de senaste två åren. Huruvida man uppnår det nationella reformprogrammets mål om minskad fattigdom är, med beaktande av den demografiska situationen, i stor utsträckning beroende av att de politiska åtgärderna till förmån för äldre arbetstagare och missgynnade personer utformas på ett lämpligt sätt och de sociala transfereringar är adekvata. I det nationella reformprogrammet aviseras att en operativ strategi för integrering av Romerna (uppskattningsvis 10 % av befolkningen) ska utarbetas för att ta sig an de många hinder som finns inom sysselsättning, utbildning, hälso- och sjukvård och bostäder inom ramen för en enda övergripande handlingsplan. |
| --- | --- |

(16)

Bulgariens invånare är fattigare än EU-genomsnittet (41,9 % av befolkningen är utsatt för allvarlig materiell fattigdom, jämfört med 8,1 % i EU) Omkring 66 % av de äldre löper risk att drabbas av fattigdom, vilket är avsevärt högre än EU-genomsnittet. Det finns tecken på att levnadsvillkoren har försämrats under de senaste två åren. Huruvida man uppnår det nationella reformprogrammets mål om minskad fattigdom är, med beaktande av den demografiska situationen, i stor utsträckning beroende av att de politiska åtgärderna till förmån för äldre arbetstagare och missgynnade personer utformas på ett lämpligt sätt och de sociala transfereringar är adekvata. I det nationella reformprogrammet aviseras att en operativ strategi för integrering av Romerna (uppskattningsvis 10 % av befolkningen) ska utarbetas för att ta sig an de många hinder som finns inom sysselsättning, utbildning, hälso- och sjukvård och bostäder inom ramen för en enda övergripande handlingsplan.

| (17) | Ineffektiviteten hos de offentliga tjänsterna är ett hinder för ekonomisk tillväxt. Trots den rationalisering av den offentliga förvaltningen som gjorts nyligen inom ramen för reformen har inget gjorts för att höja kompetensen hos personalen och öka kapaciteten i centrala myndighetsfunktioner. Bulgarien har mycket låg spridning av fast bredband – 14,9 % vilket är näst lägst i EU och även begränsar införandet av tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg. |
| --- | --- |

(17)

Ineffektiviteten hos de offentliga tjänsterna är ett hinder för ekonomisk tillväxt. Trots den rationalisering av den offentliga förvaltningen som gjorts nyligen inom ramen för reformen har inget gjorts för att höja kompetensen hos personalen och öka kapaciteten i centrala myndighetsfunktioner. Bulgarien har mycket låg spridning av fast bredband – 14,9 % vilket är näst lägst i EU och även begränsar införandet av tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg.

| (18) | Andelen oegentligheter i samband med offentlig upphandling uppgår till 60 % av alla förfaranden som kontrollerats och är till och med högre vid stora offentliga infrastrukturprojekt, där myndigheterna är skyldiga att göra en förhandskontroll. Den statliga finansinspektionen har sett sin kapacitet skäras ned kraftigt under 2006, och som ett resultat av detta utförde den endast efterhandskontroller i 12 % av alla offentliga upphandlingsförfaranden 2009. Ändringar av lagen om offentlig upphandling och lagen om offentlig finansinspektion godkändes nyligen av Ministerrådet och skickades vidare för behandling enligt det parlamentariska förfarandet. |
| --- | --- |

(18)

Andelen oegentligheter i samband med offentlig upphandling uppgår till 60 % av alla förfaranden som kontrollerats och är till och med högre vid stora offentliga infrastrukturprojekt, där myndigheterna är skyldiga att göra en förhandskontroll. Den statliga finansinspektionen har sett sin kapacitet skäras ned kraftigt under 2006, och som ett resultat av detta utförde den endast efterhandskontroller i 12 % av alla offentliga upphandlingsförfaranden 2009. Ändringar av lagen om offentlig upphandling och lagen om offentlig finansinspektion godkändes nyligen av Ministerrådet och skickades vidare för behandling enligt det parlamentariska förfarandet.

| (19) | Bulgariens ekonomi är en av de mest energiintensiva i hela EU. Ett tydligt exempel är bostadsuppvärmningen, där dåligt underhållna fastigheter med många lägenheter står för huvuddelen av problemet. Tack vare de ändringar som gjort nyligen i reglerna om stödberättigande har möjligheten uppkommit att utnyttja EU:s strukturfonder för att stödja investeringar i energieffektivitet. Få investeringar har gjorts, medan inkomsterna från energi- och transportskatter har fallit i förhållande till BNP och även i förhållande till skatten på arbete, vilken ligger klart över EU-genomsnittet. Tillträdet till energimarknaden hindras av begränsad konkurrens och dolda prissättningsmekanismer. |
| --- | --- |

(19)

Bulgariens ekonomi är en av de mest energiintensiva i hela EU. Ett tydligt exempel är bostadsuppvärmningen, där dåligt underhållna fastigheter med många lägenheter står för huvuddelen av problemet. Tack vare de ändringar som gjort nyligen i reglerna om stödberättigande har möjligheten uppkommit att utnyttja EU:s strukturfonder för att stödja investeringar i energieffektivitet. Få investeringar har gjorts, medan inkomsterna från energi- och transportskatter har fallit i förhållande till BNP och även i förhållande till skatten på arbete, vilken ligger klart över EU-genomsnittet. Tillträdet till energimarknaden hindras av begränsad konkurrens och dolda prissättningsmekanismer.

| (20) | Bulgarien har gjort flera åtaganden inom europluspakten. På det finanspolitiska området anges i åtagandena att hållbarheten i de offentliga finanserna kommer att understödjas av pensionsreformsåtgärder, av insatser för att garantera resultatbaserade löner i offentliga sektorn genom att frysa pensionerna och lönerna fram till 2013, och av en förstärkning av landets finanspolitiska ramverk genom antagande av en ekonomisk stabilitetspakt som inkluderar bindande numeriskt angivna finanspolitiska regler. För att främja sysselsättningen kommer åtgärder att vidtas för att minska andelen svart arbetet och öka deltagande på arbetsmarknaden. De konkurrenskraftshöjande åtgärderna inriktas på att minska de administrativa bördorna och öka e-förvaltningen, öka tillträdet till utbildning och förbättra resultaten inom utbildningssystemet. De ovanstående åtagandena gäller tre av paktens fyra områden, varvid finanssektorn lämnas utan beaktande. Åtagandena utgör en fortsättning på den bredare reformagenda som beskrivs i landets stabilitets- och konvergensprogram och nationella reformprogram, och en intensifiering av arbetet med de pågående reformprojekten på områdena finanspolitisk styrning, offentlig förvaltning och utbildning. Åtagandena inom europluspakten har bedömts och beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(20)

Bulgarien har gjort flera åtaganden inom europluspakten. På det finanspolitiska området anges i åtagandena att hållbarheten i de offentliga finanserna kommer att understödjas av pensionsreformsåtgärder, av insatser för att garantera resultatbaserade löner i offentliga sektorn genom att frysa pensionerna och lönerna fram till 2013, och av en förstärkning av landets finanspolitiska ramverk genom antagande av en ekonomisk stabilitetspakt som inkluderar bindande numeriskt angivna finanspolitiska regler. För att främja sysselsättningen kommer åtgärder att vidtas för att minska andelen svart arbetet och öka deltagande på arbetsmarknaden. De konkurrenskraftshöjande åtgärderna inriktas på att minska de administrativa bördorna och öka e-förvaltningen, öka tillträdet till utbildning och förbättra resultaten inom utbildningssystemet. De ovanstående åtagandena gäller tre av paktens fyra områden, varvid finanssektorn lämnas utan beaktande. Åtagandena utgör en fortsättning på den bredare reformagenda som beskrivs i landets stabilitets- och konvergensprogram och nationella reformprogram, och en intensifiering av arbetet med de pågående reformprojekten på områdena finanspolitisk styrning, offentlig förvaltning och utbildning. Åtagandena inom europluspakten har bedömts och beaktats i rekommendationerna.

| (21) | Kommissionen har granskat konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet, och åtagandena inom ramen för europluspakten. Den har beaktat inte bara programmens och åtagandenas relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Bulgarien utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Den anser att efter en betydande korrigering av de offentliga finanserna i början av programperioden 2010, bör planerna för konsolidering av de offentliga finanserna 2011 genomföras som planerat och underskottet fås ned under referensvärdet på 3 % i linje med rådets rekommendation av den 13 juli 2011. Uppdateringen innehåller inte tillräckligt detaljerade upplysningar om de finanspolitiska åtgärder som planeras för att uppnå de finanspolitiska målen 2012–2014, och uppnåendet av målet på medellång sikt skulle ha kunnat påskyndats. Förstärkningen av landets finanspolitiska ramverk kommer att förankra budgetdisciplinen och garantera trovärdighet och tillförlitlighet hos regeringens politik på medellång sikt. Ytterligare åtgärder bör också vidtas för att stärka konkurrenskraften, hjälpa människor att hitta jobb, skydda de mest utsatta grupperna som stöter på många hinder, stärka förmågan hos den offentliga förvaltningen och tillsynsorganen, öka resurseffektiviteten och öppna fler möjligheter till investeringar och tillväxt. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen har granskat konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet, och åtagandena inom ramen för europluspakten. Den har beaktat inte bara programmens och åtagandenas relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Bulgarien utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Den anser att efter en betydande korrigering av de offentliga finanserna i början av programperioden 2010, bör planerna för konsolidering av de offentliga finanserna 2011 genomföras som planerat och underskottet fås ned under referensvärdet på 3 % i linje med rådets rekommendation av den 13 juli 2011. Uppdateringen innehåller inte tillräckligt detaljerade upplysningar om de finanspolitiska åtgärder som planeras för att uppnå de finanspolitiska målen 2012–2014, och uppnåendet av målet på medellång sikt skulle ha kunnat påskyndats. Förstärkningen av landets finanspolitiska ramverk kommer att förankra budgetdisciplinen och garantera trovärdighet och tillförlitlighet hos regeringens politik på medellång sikt. Ytterligare åtgärder bör också vidtas för att stärka konkurrenskraften, hjälpa människor att hitta jobb, skydda de mest utsatta grupperna som stöter på många hinder, stärka förmågan hos den offentliga förvaltningen och tillsynsorganen, öka resurseffektiviteten och öppna fler möjligheter till investeringar och tillväxt.

| (22) | Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av den 13 juli 2010, har rådet granskat Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2011 och dess ståndpunkt (3) speglas bland annat i rekommendationernas punkter 1 och 2 nedan. Med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011 har rådet granskat Bulgariens nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(22)

Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av den 13 juli 2010, har rådet granskat Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2011 och dess ståndpunkt (3) speglas bland annat i rekommendationernas punkter 1 och 2 nedan. Med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011 har rådet granskat Bulgariens nationella reformprogram.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS att Bulgarien vidtar åtgärder under perioden 2011–2012 i enlighet med följande punkter:

| 1. | Fortsätta med ett effektivt genomförande av budgeten för att korrigera det alltför stora underskottet 2011 i enlighet med rådets rekommendation av den 13 juli 2011 med anledning av förfarandet vid alltför stora underskott. Närmare specificera de åtgärder som understödjer den finanspolitiska strategin för 2012–2014. Utnyttja den pågående ekonomiska återhämtningen för att påskynda den finanspolitiska korrigeringen mot målet på medellång sikt, främst genom att hålla utgiftsökningen i linje med tillväxtpotentialen på medellång sikt, och samtidigt öka de tillväxtfrämjande offentliga utgifterna. |
| --- | --- |

1.

Fortsätta med ett effektivt genomförande av budgeten för att korrigera det alltför stora underskottet 2011 i enlighet med rådets rekommendation av den 13 juli 2011 med anledning av förfarandet vid alltför stora underskott. Närmare specificera de åtgärder som understödjer den finanspolitiska strategin för 2012–2014. Utnyttja den pågående ekonomiska återhämtningen för att påskynda den finanspolitiska korrigeringen mot målet på medellång sikt, främst genom att hålla utgiftsökningen i linje med tillväxtpotentialen på medellång sikt, och samtidigt öka de tillväxtfrämjande offentliga utgifterna.

| 2. | Vidta åtgärder för att förbättra förutsebarheten hos budgetplaneringen och dess genomförande, även bokföringsmässigt, särskilt genom att stärka den finanspolitiska styrningen. För detta ändamål utforma och införa bindande regler för de offentliga finanserna och ett väldefinierat finanspolitiska regelverk på medellång sikt som garanterar insyn på alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

2.

Vidta åtgärder för att förbättra förutsebarheten hos budgetplaneringen och dess genomförande, även bokföringsmässigt, särskilt genom att stärka den finanspolitiska styrningen. För detta ändamål utforma och införa bindande regler för de offentliga finanserna och ett väldefinierat finanspolitiska regelverk på medellång sikt som garanterar insyn på alla förvaltningsnivåer.

| 3. | Genomföra de åtgärder som överenskommits mellan arbetsmarknadens parter enligt den pågående reformen av pensionssystemet, påskynda vissa nyckelåtdärder som skulle kunna bidra till att höja den faktiska pensionsåldern och minska tidiga avgångar, till exempel genom att gradvis öka sociala förmåner i förhållande till anställningslängd, och förstärka åtgärderna för att hjälpa äldre arbetstagare att stanna kvar i arbetslivet under längre tid. |
| --- | --- |

3.

Genomföra de åtgärder som överenskommits mellan arbetsmarknadens parter enligt den pågående reformen av pensionssystemet, påskynda vissa nyckelåtdärder som skulle kunna bidra till att höja den faktiska pensionsåldern och minska tidiga avgångar, till exempel genom att gradvis öka sociala förmåner i förhållande till anställningslängd, och förstärka åtgärderna för att hjälpa äldre arbetstagare att stanna kvar i arbetslivet under längre tid.

| 4. | I samråd med arbetsmarknadsparterna och i överensstämmelse med nationell praxis främja en politik som garanterar att löneökningarna bättre återspeglar produktivitetsutvecklingen och upprätthålla konkurrensförmågan. |
| --- | --- |

4.

I samråd med arbetsmarknadsparterna och i överensstämmelse med nationell praxis främja en politik som garanterar att löneökningarna bättre återspeglar produktivitetsutvecklingen och upprätthålla konkurrensförmågan.

| 5. | Vidta åtgärder för att bekämpa fattigdom och främja social integration, särskilt bland utsatta grupper som stöter på många hinder. Modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna för att öka deras förmåga att matcha kompetensprofiler med efterfrågan på arbetsmarknaden, och inrikta stödet på unga med låga kvalifikationer. Driva på arbetet med utbildningsreformen genom att anta lagen om förskole- och skolutbildning och en ny lag om högre utbildning senast i mitten av 2012. |
| --- | --- |

5.

Vidta åtgärder för att bekämpa fattigdom och främja social integration, särskilt bland utsatta grupper som stöter på många hinder. Modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna för att öka deras förmåga att matcha kompetensprofiler med efterfrågan på arbetsmarknaden, och inrikta stödet på unga med låga kvalifikationer. Driva på arbetet med utbildningsreformen genom att anta lagen om förskole- och skolutbildning och en ny lag om högre utbildning senast i mitten av 2012.

| 6. | Intensifiera insatserna för att öka den adminstrativa kapaciteten hos centrala myndighetsfunktioner och regleringsmyndigheter för att de offentliga tjänsterna på ett effektivare sätt ska uppfylla medborgarnas och företagens behov. Införa åtgärder för att kontrollera den offentliga upphandlingen utifrån riskbedömningar, stärka myndigheternas kapacitet att förhindra överträdelser och vidta sanktioner mot sådana, för att förbättra kvaliteten och kostnadseffektiviteten hos utnyttjandet av de offentliga medlen. |
| --- | --- |

6.

Intensifiera insatserna för att öka den adminstrativa kapaciteten hos centrala myndighetsfunktioner och regleringsmyndigheter för att de offentliga tjänsterna på ett effektivare sätt ska uppfylla medborgarnas och företagens behov. Införa åtgärder för att kontrollera den offentliga upphandlingen utifrån riskbedömningar, stärka myndigheternas kapacitet att förhindra överträdelser och vidta sanktioner mot sådana, för att förbättra kvaliteten och kostnadseffektiviteten hos utnyttjandet av de offentliga medlen.

| 7. | Undanröja hindren för marknadstillträde, arrangemang för garanterade vinster och priskontroller, och garantera fullt oberoende för Bulgariens energitillsynsmyndighet, för att öppna upp el- och gasmarknaderna för ökad konkurrens. Införa incitament att förbättra energieffektivitet hos byggnader. |
| --- | --- |

7.

Undanröja hindren för marknadstillträde, arrangemang för garanterade vinster och priskontroller, och garantera fullt oberoende för Bulgariens energitillsynsmyndighet, för att öppna upp el- och gasmarknaderna för ökad konkurrens. Införa incitament att förbättra energieffektivitet hos byggnader.

Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Bibehålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 138, 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.

3

---

| 15.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 209/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 209/10

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 juli 2011

om Ungerns nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Ungerns uppdaterade konvergensprogram för 2011–2015

2011/C 209/03

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag om att lansera en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stärka den hållbara tillväxten och konkurrenskraften inom Europa. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag om att lansera en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stärka den hållbara tillväxten och konkurrenskraften inom Europa.

| (2) | Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin.

| (4) | Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för budgetkonsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med utgångspunkt i kommissionens årliga tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att ge prioritet åt att sanera budgetarna och återställa den finanspolitiska hållbarheten, minska arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omvandla dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(4)

Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för budgetkonsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med utgångspunkt i kommissionens årliga tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att ge prioritet åt att sanera budgetarna och återställa den finanspolitiska hållbarheten, minska arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omvandla dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (5) | Den 15 april 2011 lade Ungern fram 2011 års uppdatering av konvergensprogrammet, omfattande perioden 2011–2015, och sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt. |
| --- | --- |

(5)

Den 15 april 2011 lade Ungern fram 2011 års uppdatering av konvergensprogrammet, omfattande perioden 2011–2015, och sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt.

| (6) | Ungern drabbades hårt av krisen hösten 2008 genom att landet förlorade tillgång till marknadsbaserad finansiering. För att klara av dessa svårigheter genomförde Ungern ett anpassningsprogram som var inriktat på finanspolitisk konsolidering och övervakning av finanssektorn och som fick finansiellt stöd från EU och IMF. Mot denna bakgrund fick landet åter tillgång till marknaden under våren 2009 och ekonomin återhämtade sig från nedgången: efter en nedgång med 6,7 % 2009, ökade BNP med 1,2 % 2010 med stöd av växande export. Samtidigt ökade arbetslösheten till över 11 % från den nivå på 8 % som rådde före krisen. Under andra halvåret 2010 aviserade regeringen att betydande skattesänkningar skulle genomföras under perioden 2010–2013. För att begränsa försämringen av de offentliga finanserna införde den parallellt särskilda avgifter och gjorde ytterligare, permanenta, nedskärningar av utgifterna. Beslutet att avskaffa den obligatoriska privata pelaren i pensionssystemet har vidare resulterat i både permanenta och enstaka intäkter. Detta gjorde det möjligt att begränsa avmattningen 2010 till 0,4 % av BNP över underskottsmålet på 3,8 % av BNP, och det kommer att resultera i ett överskott 2011, men samtidigt försämrades den underliggande ställningen betydligt. Mot denna bakgrund, och i syfte att stärka den ekonomiska tillväxtpotentialen, aviserade regeringen ett strukturreformprogram i mars 2011 och antog ytterligare konsolideringsåtgärder. |
| --- | --- |

(6)

Ungern drabbades hårt av krisen hösten 2008 genom att landet förlorade tillgång till marknadsbaserad finansiering. För att klara av dessa svårigheter genomförde Ungern ett anpassningsprogram som var inriktat på finanspolitisk konsolidering och övervakning av finanssektorn och som fick finansiellt stöd från EU och IMF. Mot denna bakgrund fick landet åter tillgång till marknaden under våren 2009 och ekonomin återhämtade sig från nedgången: efter en nedgång med 6,7 % 2009, ökade BNP med 1,2 % 2010 med stöd av växande export. Samtidigt ökade arbetslösheten till över 11 % från den nivå på 8 % som rådde före krisen. Under andra halvåret 2010 aviserade regeringen att betydande skattesänkningar skulle genomföras under perioden 2010–2013. För att begränsa försämringen av de offentliga finanserna införde den parallellt särskilda avgifter och gjorde ytterligare, permanenta, nedskärningar av utgifterna. Beslutet att avskaffa den obligatoriska privata pelaren i pensionssystemet har vidare resulterat i både permanenta och enstaka intäkter. Detta gjorde det möjligt att begränsa avmattningen 2010 till 0,4 % av BNP över underskottsmålet på 3,8 % av BNP, och det kommer att resultera i ett överskott 2011, men samtidigt försämrades den underliggande ställningen betydligt. Mot denna bakgrund, och i syfte att stärka den ekonomiska tillväxtpotentialen, aviserade regeringen ett strukturreformprogram i mars 2011 och antog ytterligare konsolideringsåtgärder.

| (7) | Baserat på en bedömning av det uppdaterade konvergensprogrammet enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet, på grundval av kommissionens avdelningars vårprognos 2011, att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för beräkningarna av de offentliga finanserna framstår som något för optimistiskt, särskilt när det gäller utvecklingen av inhemsk efterfrågan. Uppdateringens syfte är att inom tidsfristen 2011 som rådet fastställt korrigera det alltför stora underskottet genom ett överskott på 2 % av BNP tack vare betydande engångsintäkter från pensionstillgångarna. Det offentliga underskottet skulle bli 2,5 % av BNP 2012 och därefter gradvis minska till 1,5 % av BNP 2015, främst till följd av återhållsamhet med utgifter. I uppdateringen bekräftas att Ungerns medelfristiga mål för de offentliga finanserna är ett strukturellt underskott på 1,5 % av BNP. Konsolideringsstrategin väntas minska det offentliga underskottet på ett strukturerat sätt och få skulden att minska till 64 % av BNP 2015. Strategins tyngdpunkt förefaller dock ligga i slutet av perioden i och med att de strukturella förbättringarna inte börjar komma förrän 2012, och den kumulativa strukturella försämringen på över 3 % av BNP under 2010 och 2011 ligger inte i linje med rådets rekommendation från juli 2009 där Ungern uppmanades att åstadkomma en strukturell anpassning på minst 0,5 % av BNP. Vårprognosen pekar på ett underskott på 3,3 % av BNP 2012, med antagande av vissa risker i genomförandet på 0,5 % av BNP; på denna grundval kan det inte uteslutas att referensvärdet kan överskridas på nytt under det året om inte ytterligare åtgärder vidtas. Den planerade minskningen av underskottet, som kommissionen räknat ut, möjliggör inte heller de strukturella anpassningar som är nödvändiga för att nå det medelfristiga målet till konvergensprogramperiodens slut, och framför allt sker ingen ytterligare strukturell anpassning efter 2013, även om marginalen till det medelfristiga målet är liten.
  Slutligen leder avskaffandet av den obligatoriska privata pelaren i pensionssystemet till ytterligare enstaka och permanenta intäkter, men det innebär också att de långsiktiga åtagandena ökar. Den påföljande troliga försämringen av den finanspolitiska hållbarheten på lång sikt, med beaktande av att delar av pensionsfondernas tillgångar används för att finansiera löpande utgifter, uppvägs delvis av ett flertal aviserade åtgärder med avseende på pensionssystemet i samband med det strukturella reformprogrammet (t. ex. de delvis redan genomförda förändringarna i den allmänna pelaren). I enlighet med kommissionens senaste utvärdering verkar risken med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt vara medelstor. |
| --- | --- |

(7)

Baserat på en bedömning av det uppdaterade konvergensprogrammet enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet, på grundval av kommissionens avdelningars vårprognos 2011, att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för beräkningarna av de offentliga finanserna framstår som något för optimistiskt, särskilt när det gäller utvecklingen av inhemsk efterfrågan. Uppdateringens syfte är att inom tidsfristen 2011 som rådet fastställt korrigera det alltför stora underskottet genom ett överskott på 2 % av BNP tack vare betydande engångsintäkter från pensionstillgångarna. Det offentliga underskottet skulle bli 2,5 % av BNP 2012 och därefter gradvis minska till 1,5 % av BNP 2015, främst till följd av återhållsamhet med utgifter. I uppdateringen bekräftas att Ungerns medelfristiga mål för de offentliga finanserna är ett strukturellt underskott på 1,5 % av BNP. Konsolideringsstrategin väntas minska det offentliga underskottet på ett strukturerat sätt och få skulden att minska till 64 % av BNP 2015. Strategins tyngdpunkt förefaller dock ligga i slutet av perioden i och med att de strukturella förbättringarna inte börjar komma förrän 2012, och den kumulativa strukturella försämringen på över 3 % av BNP under 2010 och 2011 ligger inte i linje med rådets rekommendation från juli 2009 där Ungern uppmanades att åstadkomma en strukturell anpassning på minst 0,5 % av BNP. Vårprognosen pekar på ett underskott på 3,3 % av BNP 2012, med antagande av vissa risker i genomförandet på 0,5 % av BNP; på denna grundval kan det inte uteslutas att referensvärdet kan överskridas på nytt under det året om inte ytterligare åtgärder vidtas. Den planerade minskningen av underskottet, som kommissionen räknat ut, möjliggör inte heller de strukturella anpassningar som är nödvändiga för att nå det medelfristiga målet till konvergensprogramperiodens slut, och framför allt sker ingen ytterligare strukturell anpassning efter 2013, även om marginalen till det medelfristiga målet är liten.

Slutligen leder avskaffandet av den obligatoriska privata pelaren i pensionssystemet till ytterligare enstaka och permanenta intäkter, men det innebär också att de långsiktiga åtagandena ökar. Den påföljande troliga försämringen av den finanspolitiska hållbarheten på lång sikt, med beaktande av att delar av pensionsfondernas tillgångar används för att finansiera löpande utgifter, uppvägs delvis av ett flertal aviserade åtgärder med avseende på pensionssystemet i samband med det strukturella reformprogrammet (t. ex. de delvis redan genomförda förändringarna i den allmänna pelaren). I enlighet med kommissionens senaste utvärdering verkar risken med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt vara medelstor.

| (8) | Finanspolitisk konsolidering förblir en betydande utmaning. Om de aviserade åtgärderna och kompletterande strukturella åtgärder inte genomförs rigoröst, är det inte säkert att det alltför stora underskottet korrigeras på ett hållbart sätt och att tillräckligt snabba framsteg görs mot det medelfristiga målet. Den finanspolitiska konsolideringen kommer också att bidra till att skuldminskningen sker i lämplig takt och leda till bättre långsiktig hållbarhet som förefaller vara utsatt för medelstor risk. Genom att till fullo utnyttja extraordinära intäkter kan man skynda på konsolideringen. Mot denna bakgrund kommer myndigheternas halvårsrapport om förfarandet vid alltför stora underskott att vara ett värdefullt redskap för att nära följa hur konsolideringen framskrider. |
| --- | --- |

(8)

Finanspolitisk konsolidering förblir en betydande utmaning. Om de aviserade åtgärderna och kompletterande strukturella åtgärder inte genomförs rigoröst, är det inte säkert att det alltför stora underskottet korrigeras på ett hållbart sätt och att tillräckligt snabba framsteg görs mot det medelfristiga målet. Den finanspolitiska konsolideringen kommer också att bidra till att skuldminskningen sker i lämplig takt och leda till bättre långsiktig hållbarhet som förefaller vara utsatt för medelstor risk. Genom att till fullo utnyttja extraordinära intäkter kan man skynda på konsolideringen. Mot denna bakgrund kommer myndigheternas halvårsrapport om förfarandet vid alltför stora underskott att vara ett värdefullt redskap för att nära följa hur konsolideringen framskrider.

| (9) | I den nyligen antagna konstitutionen fastställs en skuldbroms vid 50 % av BNP och det finanspolitiska rådet ges vetorätt över den årliga budgeten, vilket kan vara ett första steg mot att förbättra det finanspolitiska ramverket. Emellertid kommer viktiga detaljer att specificeras först i de påföljande s.k. kardinallagarna (t.ex. de tillfälliga numeriska regler som ska gälla tills skuldkvoten är nere på 50 %, den exakta tolkningen av undantagsklausulen). Införandet av ett nominellt skuldtak kan om det används som ett universalmedel, allt annat oförändrat, leda till en konjunkturförstärkande finanspolitik. Dessutom har det moderniserade finanspolitiska organet ett relativt litet ansvarsområde (utarbeta ett yttrande om budgetförslaget, med vetorätt) som inte omfattar hela budgetprocessen (t.ex. genom realtidsbedömningar av ny politik med stora budgeteffekter). Slutligen har andra aspekter av den finanspolitiska styrningen ännu inte klargjorts, t.ex. finanspolitikens medelfristiga inriktning och frågan om transparens. |
| --- | --- |

(9)

I den nyligen antagna konstitutionen fastställs en skuldbroms vid 50 % av BNP och det finanspolitiska rådet ges vetorätt över den årliga budgeten, vilket kan vara ett första steg mot att förbättra det finanspolitiska ramverket. Emellertid kommer viktiga detaljer att specificeras först i de påföljande s.k. kardinallagarna (t.ex. de tillfälliga numeriska regler som ska gälla tills skuldkvoten är nere på 50 %, den exakta tolkningen av undantagsklausulen). Införandet av ett nominellt skuldtak kan om det används som ett universalmedel, allt annat oförändrat, leda till en konjunkturförstärkande finanspolitik. Dessutom har det moderniserade finanspolitiska organet ett relativt litet ansvarsområde (utarbeta ett yttrande om budgetförslaget, med vetorätt) som inte omfattar hela budgetprocessen (t.ex. genom realtidsbedömningar av ny politik med stora budgeteffekter). Slutligen har andra aspekter av den finanspolitiska styrningen ännu inte klargjorts, t.ex. finanspolitikens medelfristiga inriktning och frågan om transparens.

| (10) | Sysselsättningsgraden är bland de lägsta i EU (60,4 %). Sysselsättningsgraden för kvinnor är också låg (55,0 %) och skillnaden i sysselsättningsgrad för kvinnor med och utan 0–6-åriga barn är näst störst i EU (33,6 jämfört med EU-genomsnittet 12,1 procentenheter). Barnomsorgen i Ungern brister både i kapacitet och kvalitet, och särskilt låg är tillgången utanför de större städerna och i regioner med mycket hög arbetslöshet. Att öka tillgången på barnomsorg skulle vara en viktig åtgärd för att underlätta för båda föräldrarna att delta i arbetslivet. |
| --- | --- |

(10)

Sysselsättningsgraden är bland de lägsta i EU (60,4 %). Sysselsättningsgraden för kvinnor är också låg (55,0 %) och skillnaden i sysselsättningsgrad för kvinnor med och utan 0–6-åriga barn är näst störst i EU (33,6 jämfört med EU-genomsnittet 12,1 procentenheter). Barnomsorgen i Ungern brister både i kapacitet och kvalitet, och särskilt låg är tillgången utanför de större städerna och i regioner med mycket hög arbetslöshet. Att öka tillgången på barnomsorg skulle vara en viktig åtgärd för att underlätta för båda föräldrarna att delta i arbetslivet.

| (11) | Ungern har haft en relativt hög skatt på arbete. Det nya inkomstskattesystemet råder delvis bot på systemets negativa sysselsättningseffekter, särskilt för över medelinkomsttagare och/eller de som har barn, och syftar således till att hantera de mest överhängande konkurrens- och befolkningsfrågorna. Även om skattesatsen har minskat, har skattebördan på låginkomsttagare utan barn faktiskt ökat, särskilt om man räknar med utfasningen av anställningsstöd i form av skattelättnader. |
| --- | --- |

(11)

Ungern har haft en relativt hög skatt på arbete. Det nya inkomstskattesystemet råder delvis bot på systemets negativa sysselsättningseffekter, särskilt för över medelinkomsttagare och/eller de som har barn, och syftar således till att hantera de mest överhängande konkurrens- och befolkningsfrågorna. Även om skattesatsen har minskat, har skattebördan på låginkomsttagare utan barn faktiskt ökat, särskilt om man räknar med utfasningen av anställningsstöd i form av skattelättnader.

| (12) | Den offentliga arbetsförmedlingen lider av otillräcklig administrativ kapacitet, och tidigare tillförda medel har inte förbättrat effektiviteten när det gäller att integrera de arbetslösa på arbetsmarknaden. Finansieringen av sysselsättningsprogram är inte tillräckligt kopplad till resultaten, särskilt när det gäller nationellt finansierade åtgärder. Det har nyligen aviserats att den längsta perioden för arbetslöshetsersättning kommer att minskas till de lägsta nivåerna i EU. Det behövs en bedömning av hur denna åtgärd påverkar arbetsmarknaden, särskilt för att fastställa effektiviteten när det gäller att öka deltagandet på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(12)

Den offentliga arbetsförmedlingen lider av otillräcklig administrativ kapacitet, och tidigare tillförda medel har inte förbättrat effektiviteten när det gäller att integrera de arbetslösa på arbetsmarknaden. Finansieringen av sysselsättningsprogram är inte tillräckligt kopplad till resultaten, särskilt när det gäller nationellt finansierade åtgärder. Det har nyligen aviserats att den längsta perioden för arbetslöshetsersättning kommer att minskas till de lägsta nivåerna i EU. Det behövs en bedömning av hur denna åtgärd påverkar arbetsmarknaden, särskilt för att fastställa effektiviteten när det gäller att öka deltagandet på arbetsmarknaden.

| (13) | Fattigdom och relaterade faktorer som arbetslöshet eller låg utbildning drabbar fortfarande vissa missgynnade grupper, särskilt romerna, i oproportionerligt hög utsträckning. De lågutbildade har särskilt låg sysselsättningsgrad (36,8 %, jämfört med det europeiska genomsnittet på 53,4 %), speciellt bland män. Enligt uppskattningar lever 70 % av den romska befolkningen under fattigdomströskeln. Det stora flertalet av dem bor i eftersatta regioner med liten tillgång till arbetsmarknadsmöjligheter och offentliga tjänster. |
| --- | --- |

(13)

Fattigdom och relaterade faktorer som arbetslöshet eller låg utbildning drabbar fortfarande vissa missgynnade grupper, särskilt romerna, i oproportionerligt hög utsträckning. De lågutbildade har särskilt låg sysselsättningsgrad (36,8 %, jämfört med det europeiska genomsnittet på 53,4 %), speciellt bland män. Enligt uppskattningar lever 70 % av den romska befolkningen under fattigdomströskeln. Det stora flertalet av dem bor i eftersatta regioner med liten tillgång till arbetsmarknadsmöjligheter och offentliga tjänster.

| (14) | Små och medelstora företag har hämmats av komplicerade regelverk, tung administrativ börda och den offentliga förvaltningens begränsade ansvarighet och öppenhet. Små och medelstora företag har haft sämre tillgång till finansiering i tidigt skede än EU-genomsnittet. Det nationella reformprogrammet innehåller ett antal åtgärder för att minska den administrativa bördan. Andra finansieringsmekanismer än banker har ännu inte lika stor betydelse som i övriga europeiska länder. Effektiviteten i tidigare program för att stödja sektorn har inte utvärderats systematiskt. |
| --- | --- |

(14)

Små och medelstora företag har hämmats av komplicerade regelverk, tung administrativ börda och den offentliga förvaltningens begränsade ansvarighet och öppenhet. Små och medelstora företag har haft sämre tillgång till finansiering i tidigt skede än EU-genomsnittet. Det nationella reformprogrammet innehåller ett antal åtgärder för att minska den administrativa bördan. Andra finansieringsmekanismer än banker har ännu inte lika stor betydelse som i övriga europeiska länder. Effektiviteten i tidigare program för att stödja sektorn har inte utvärderats systematiskt.

| (15) | Kommissionen har bedömt Ungerns konvergensprogram och nationella reformprogram och har också tagit hänsyn till regeringens avsikt att nära följa europluspakten. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Ungern utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionen anser att tyngdpunkten i den finanspolitiska anpassningsstrategin, som huvudsakligen är baserad på utgiftssidan, ligger för långt fram i perioden. Den av rådet fastställda tidsfristen 2011 för att få ned underskottet under 3 % av BNP kan därför hållas endast tack vare betydande engångsintäkter från pensionstillgångar. En strukturell förbättring kommer inte att börja förrän 2012. Med hänsyn till riskerna i genomförandet kan det inte uteslutas att referensvärdet kan överskridas på nytt under det året om inte ytterligare åtgärder vidtas. På lite längre sikt förefaller dessutom inte konvergensprogrammet säkerställa fortsatta framsteg mot det medelfristiga målet, även om marginalen är liten. Ytterligare åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden och modernisera arbetsförmedlingen skulle bidra till att öka sysselsättningsmöjligheterna. Fortsatt minskning av administrativa bördor skulle förbättra företagsklimatet och hjälpa små och medelstora företag att växa. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen har bedömt Ungerns konvergensprogram och nationella reformprogram och har också tagit hänsyn till regeringens avsikt att nära följa europluspakten. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Ungern utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionen anser att tyngdpunkten i den finanspolitiska anpassningsstrategin, som huvudsakligen är baserad på utgiftssidan, ligger för långt fram i perioden. Den av rådet fastställda tidsfristen 2011 för att få ned underskottet under 3 % av BNP kan därför hållas endast tack vare betydande engångsintäkter från pensionstillgångar. En strukturell förbättring kommer inte att börja förrän 2012. Med hänsyn till riskerna i genomförandet kan det inte uteslutas att referensvärdet kan överskridas på nytt under det året om inte ytterligare åtgärder vidtas. På lite längre sikt förefaller dessutom inte konvergensprogrammet säkerställa fortsatta framsteg mot det medelfristiga målet, även om marginalen är liten. Ytterligare åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden och modernisera arbetsförmedlingen skulle bidra till att öka sysselsättningsmöjligheterna. Fortsatt minskning av administrativa bördor skulle förbättra företagsklimatet och hjälpa små och medelstora företag att växa.

| (16) | Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av den 7 juli 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat 2011 års uppdatering av Ungerns konvergensprogram och dess ståndpunkt (3) avspeglas bland annat i punkterna 1 och 2 nedan i dess rekommendation. Rådet har, med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011, granskat Ungerns nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(16)

Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av den 7 juli 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat 2011 års uppdatering av Ungerns konvergensprogram och dess ståndpunkt (3) avspeglas bland annat i punkterna 1 och 2 nedan i dess rekommendation. Rådet har, med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011, granskat Ungerns nationella reformprogram.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Ungern att vidta följande åtgärder under perioden 2011–2012:

| 1. | Stärka den finanspolitiska insatsen för att minska den strukturella försämringen 2011 som är underförstådd i det planerade överskottet på 2 % av BNP, och se till att de offentliga finanserna 2012 inte åter visar ett underskott som överskrider 3 % av BNP, och därmed bidra till en sänkning av den höga offentliga skulddelen. Fullt ut genomföra de aviserade finanspolitiska åtgärderna och, vid behov, vidta ytterligare permanenta åtgärder senast i 2012 års budget för att säkra de finanspolitiska målen för det året. 2012 års budget bör också identifiera ytterligare åtgärder för att uppnå 2013 års mål i konvergensprogrammet. Säkerställa framsteg mot det medelfristiga målet med minst 0,5 % av BNP årligen fram till slutet av programperioden och utnyttja eventuella extraordinära intäkter till att skynda på den finanspolitiska konsolideringen. |
| --- | --- |

1.

Stärka den finanspolitiska insatsen för att minska den strukturella försämringen 2011 som är underförstådd i det planerade överskottet på 2 % av BNP, och se till att de offentliga finanserna 2012 inte åter visar ett underskott som överskrider 3 % av BNP, och därmed bidra till en sänkning av den höga offentliga skulddelen. Fullt ut genomföra de aviserade finanspolitiska åtgärderna och, vid behov, vidta ytterligare permanenta åtgärder senast i 2012 års budget för att säkra de finanspolitiska målen för det året. 2012 års budget bör också identifiera ytterligare åtgärder för att uppnå 2013 års mål i konvergensprogrammet. Säkerställa framsteg mot det medelfristiga målet med minst 0,5 % av BNP årligen fram till slutet av programperioden och utnyttja eventuella extraordinära intäkter till att skynda på den finanspolitiska konsolideringen.

| 2. | Anta och genomföra regler som anger de operativa aspekterna av den konstitutionella ramen för finanspolitisk styrning, inklusive bland annat de numeriska regler som ska tillämpas på central och lokal nivå fram till dess att skuldkvoten har minskat till under 50 % av BNP. När det gäller den finanspolitiska ramen, genomföra och stärka den fleråriga finanspolitiska planeringen, öka öppenheten i de offentliga finanserna och bredda det finanspolitiska rådets ansvarsområde. |
| --- | --- |

2.

Anta och genomföra regler som anger de operativa aspekterna av den konstitutionella ramen för finanspolitisk styrning, inklusive bland annat de numeriska regler som ska tillämpas på central och lokal nivå fram till dess att skuldkvoten har minskat till under 50 % av BNP. När det gäller den finanspolitiska ramen, genomföra och stärka den fleråriga finanspolitiska planeringen, öka öppenheten i de offentliga finanserna och bredda det finanspolitiska rådets ansvarsområde.

| 3. | Öka deltagandet på arbetsmarknaden genom att på ett budgetneutralt sätt minska skattereformens effekter på låginkomsttagare. Stärka åtgärder för att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden genom att bygga ut barnomsorg och förskola. |
| --- | --- |

3.

Öka deltagandet på arbetsmarknaden genom att på ett budgetneutralt sätt minska skattereformens effekter på låginkomsttagare. Stärka åtgärder för att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden genom att bygga ut barnomsorg och förskola.

| 4. | Vidta åtgärder för att stärka kapaciteten hos den offentliga arbetsförmedlingen och andra tjänsteleverantörer för att höja kvaliteten och effektiviteten när det gäller utbildning, hjälp med att söka arbete och individualiserade tjänster. Stärka aktiva arbetsmarknadsåtgärder som kopplas till positiva bevisgrundade resultat. Införa, i samråd med berörda parter, skräddarsydda program för lågutbildade och andra särskilt missgynnade grupper. |
| --- | --- |

4.

Vidta åtgärder för att stärka kapaciteten hos den offentliga arbetsförmedlingen och andra tjänsteleverantörer för att höja kvaliteten och effektiviteten när det gäller utbildning, hjälp med att söka arbete och individualiserade tjänster. Stärka aktiva arbetsmarknadsåtgärder som kopplas till positiva bevisgrundade resultat. Införa, i samråd med berörda parter, skräddarsydda program för lågutbildade och andra särskilt missgynnade grupper.

| 5. | Förbättra företagsklimatet genom att genomföra alla de åtgärder som i det nationella reformprogrammet anges för reform av regelverket och minskade administrativa bördor. Bedöma effektiviteten i den nuvarande politiken för stöd till små och medelstora företag och anpassa offentliga program för att förbättra tillgången till andra finansieringskällor än banker. |
| --- | --- |

5.

Förbättra företagsklimatet genom att genomföra alla de åtgärder som i det nationella reformprogrammet anges för reform av regelverket och minskade administrativa bördor. Bedöma effektiviteten i den nuvarande politiken för stöd till små och medelstora företag och anpassa offentliga program för att förbättra tillgången till andra finansieringskällor än banker.

Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 138, 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.

3

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 15.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 209/14

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6229 – PAG/Mitsui/AMT JV)

(Text av betydelse för EES)

2011/C 209/04

Kommissionen beslutade den 7 juli 2011 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6229. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6229. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 15.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 209/14

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6242 – Lactalis/Parmalat)

(Text av betydelse för EES)

2011/C 209/05

Kommissionen beslutade den 14 juni 2011 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på franska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6242. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6242. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 15.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 209/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 209/15

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6282 – ERG/Lukoil/JV)

(Text av betydelse för EES)

2011/C 209/06

Kommissionen beslutade den 5 juli 2011 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6282. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6282. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 15.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 209/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 209/15

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6283 – Valero/Chevron)

(Text av betydelse för EES)

2011/C 209/07

Kommissionen beslutade den 7 juli 2011 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6283. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6283. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 15.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 209/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 209/16

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6253 – Talis International Holding/Raphael Valves Industries)

(Text av betydelse för EES)

2011/C 209/08

Kommissionen beslutade den 12 juli 2011 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6253. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6253. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 15.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 209/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 209/17

---

RÅDETS BESLUT

av den 12 juli 2011

om utnämning av ersättare för ordföranden för överklagandenämnden vid Gemenskapens växtsortsmyndighet

2011/C 209/09

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska unionen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt (1), särskilt artikel 47.1,

med beaktande av den förteckning över kandidater som kommissionen lade fram den 20 april 2011 efter yttrande från förvaltningsrådet vid Gemenskapens växtsortsmyndighet, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2007 antog rådet beslut 2007/858/EG (2) om utnämning av Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ som ordförande för överklagandenämnden vid Gemenskapens växtsortsmyndighet och Timothy MILLETT som hans ersättare. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2007 antog rådet beslut 2007/858/EG (2) om utnämning av Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ som ordförande för överklagandenämnden vid Gemenskapens växtsortsmyndighet och Timothy MILLETT som hans ersättare.

| (2) | Till följd av att Timothy MILLETT har avgått, har platsen som ersättare för ordföranden för överklagandenämnden blivit ledig. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av att Timothy MILLETT har avgått, har platsen som ersättare för ordföranden för överklagandenämnden blivit ledig.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Sari Kaarina HAUKKA, född den 12 juli 1966, utnämns härmed till ersättare för ordföranden för överklagandenämnden vid Gemenskapens växtsortsmyndighet för en tid av fem år.

Hennes uppdrag börjar gälla tillträdesdagen. Tillträdesdagen ska fastställas genom överenskommelse mellan ordföranden och förvaltningsrådet för myndigheten.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 227, 1.9.1994, s. 1.

1

(2)  EUT L 337, 21.12.2007, s. 105.

2

---

| 15.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 209/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 209/18

---

RÅDETS BESLUT

av den 12 juli 2011

om utnämning av ordförande för Gemenskapens växtsortsmyndighet

2011/C 209/10

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska unionen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt (1), särskilt artikel 43.1,

med beaktande av den förteckning över kandidater som kommissionen lade fram den 20 april 2011 efter yttrande från förvaltningsrådet vid Gemenskapens växtsortsmyndighet, och

av följande skäl:

| (1) | Den 24 juli 2006 antog rådet beslut 2006/551/EG (2) om utnämning av Bart KIEWIET som ordförande för Gemenskapens växtsortsmyndighet. |
| --- | --- |

(1)

Den 24 juli 2006 antog rådet beslut 2006/551/EG (2) om utnämning av Bart KIEWIET som ordförande för Gemenskapens växtsortsmyndighet.

| (2) | Bart KIEWIETs uppdrag löper ut den 31 juli 2011. |
| --- | --- |

(2)

Bart KIEWIETs uppdrag löper ut den 31 juli 2011.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Martin EKVAD, född den 15 maj 1965, utnämns till ordförande för Gemenskapens växtsortsmyndighet, i lönegrad AD 14, för en tid av fem år.

Hans uppdrag börjar gälla tillträdesdagen. Tillträdesdagen ska fastställas genom överenskommelse mellan ordföranden och förvaltningsrådet för myndigheten.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 227, 1.9.1994, s. 1.

1

(2)  EUT L 217, 8.8.2006, s. 28.

2

---

Europeiska kommissionen

| 15.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 209/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 209/19

---

Eurons växelkurs (1)

14 juli 2011

2011/C 209/11

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4202 |
| JPY | japansk yen | 112,24 |
| DKK | dansk krona | 7,4571 |
| GBP | pund sterling | 0,88095 |
| SEK | svensk krona | 9,1975 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1575 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,8380 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,435 |
| HUF | ungersk forint | 269,60 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7092 |
| PLN | polsk zloty | 4,0310 |
| RON | rumänsk leu | 4,2743 |
| TRY | turkisk lira | 2,3376 |
| AUD | australisk dollar | 1,3202 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3600 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,0612 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6830 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7281 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 503,89 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,7473 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,1788 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4380 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 124,96 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,2663 |
| PHP | filippinsk peso | 60,961 |
| RUB | rysk rubel | 39,8605 |
| THB | thailändsk baht | 42,734 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2339 |
| MXN | mexikansk peso | 16,5824 |
| INR | indisk rupie | 63,2130 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4202

JPY

japansk yen

112,24

DKK

dansk krona

7,4571

GBP

pund sterling

0,88095

SEK

svensk krona

9,1975

CHF

schweizisk franc

1,1575

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,8380

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,435

HUF

ungersk forint

269,60

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7092

PLN

polsk zloty

4,0310

RON

rumänsk leu

4,2743

TRY

turkisk lira

2,3376

AUD

australisk dollar

1,3202

CAD

kanadensisk dollar

1,3600

HKD

Hongkongdollar

11,0612

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6830

SGD

singaporiansk dollar

1,7281

KRW

sydkoreansk won

1 503,89

ZAR

sydafrikansk rand

9,7473

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,1788

HRK

kroatisk kuna

7,4380

IDR

indonesisk rupiah

12 124,96

MYR

malaysisk ringgit

4,2663

PHP

filippinsk peso

60,961

RUB

rysk rubel

39,8605

THB

thailändsk baht

42,734

BRL

brasiliansk real

2,2339

MXN

mexikansk peso

16,5824

INR

indisk rupie

63,2130

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 15.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 209/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 209/20

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 14.1 och 3.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 924/2009 om gränsöverskridande betalningar i gemenskapen och om upphävande av förordning (EG) nr 2560/2001 (1)

2011/C 209/12

Den 16 september 2009 antog rådet och Europaparlamentet förordning (EG) nr 924/2009 om gränsöverskridande betalningar i gemenskapen.

I artikel 14.1 i denna förordning fastställs att en medlemsstat som inte har euro som sin valuta kan besluta att tillämpa denna förordning på sin nationella valuta. Dessutom specificeras det i artikel 3.3 i förordningen att en medlemsstat som har meddelat att denna förordning ska tillämpas på dess valuta även kan besluta att en nationell betalning i denna medlemsstats valuta ska betraktas som motsvarande en gränsöverskridande betalning i euro.

Den 26 maj 2011 mottog kommissionen en anmälan om att den rumänska regeringen hade beslutat att utvidga förordningens tillämpning till att omfatta betalningar i rumänska leu. Den utvidgade tillämpningen av denna förordning till rumänska leu ska enligt artikel 14.1 få verkan fjorton dagar efter offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning. Från och med den dagen ska avgifterna för gränsöverskridande betalningar i rumänska leu vara samma som för nationella betalningar i leu.

De rumänska myndigheterna har även beslutat att från och med den 1 januari 2012 ska nationella betalningar i rumänska leu motsvara gränsöverskridande betalningar i leu och i euro. Från och med den dagen ska avgifterna för gränsöverskridande betalningar i rumänska leu och i euro vara samma som för nationella betalningar i leu.

---

(1)  EUT L 266, 9.10.2009, s. 11.

---

| 15.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 209/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 209/21

---

Förteckning med kommentarer över reglerade marknader samt nationella bestämmelserför genomförande av relevanta krav i direktivet om marknader för finansiella instrument (Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG)

2011/C 209/13

Enligt artikel 47 i direktivet om marknader för finansiella instrument (direktiv 2004/39/EG, EUT L 145, 30.4.2004) har varje medlemsstat rätt att ge de marknader som har upprättats på dess territorium och följer dess bestämmelser ställning som reglerad marknad.

I artikel 4.1.14 i direktiv 2004/39/EG definieras reglerad marknad som ett multilateralt system som drivs och/eller leds av en marknadsplatsoperatör, vilket sammanför eller möjliggör sammanförandet av flera köp- och säljintressen i finansiella instrument från tredje man – inom systemet och i enlighet med dess icke skönsmässiga regler –, så att detta leder till avslut i finansiella instrument upptagna till handel enligt dess regler och/eller system, samt är auktoriserat och är löpande verksamt och drivs i enlighet med bestämmelserna i avdelning III i direktiv 2004/39/EG.

I artikel 47 i direktiv 2004/39/EG föreskrivs att varje medlemsstat ska upprätta och uppdatera en förteckning över de reglerade marknader som medlemsstaten godkänt. Förteckningen ska överlämnas till övriga medlemsstater och till Europeiska kommissionen. Enligt samma artikel (artikel 47 i direktiv 2004/39/EG) ska kommissionen årligen i Europeiska unionens gemensamma tidning offentliggöra en förteckning över de reglerade marknader som anmälts till den. Föreliggande förteckning har sammanställts i enlighet med dessa krav.

I den bifogade förteckningen anges benämningarna på de enskilda marknader som de behöriga myndigheterna anser uppfylla villkoren för att definieras som reglerade marknader. I förteckningen anges också vilken enhet som ansvarar för driften av marknaden och vilken behörig myndighet som ansvarar för att utfärda och godkänna reglerna för marknaden.

Till följd av sänkta tillträdeshinder och specialisering på specifika handelssegment förändras förteckningen över reglerade marknader i snabbare takt än inom ramen för direktivet om investeringstjänster (93/22/EEG). Enligt artikel 47 i direktivet om marknader för finansiella instrument ska Europeiska kommissionen också offentliggöra förteckningen över reglerade marknader på sin webbplats och uppdatera den regelbundet. Därför kommer kommissionen utöver det årliga offentliggörandet av en förteckning i EUT att tillhandahålla en uppdaterad version av denna förteckning på sin officiella webbplats (http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid_en.htm). Förteckningen kommer att uppdateras regelbundet på grundval av information från nationella myndigheter. Dessa uppmanas att även i fortsättningen meddela kommissionen om eventuella tillägg till eller strykningar från förteckningen över reglerade marknader för vilka de är hemland.

| Land | Namn på den reglerade marknaden | Driftsansvarig enhet | Myndighet som ansvarar för utnämning och tillsyn av marknaden |
| --- | --- | --- | --- |
| Österrike | 1. | Amtlicher Handel (officiell marknad) |

Land

Namn på den reglerade marknaden

Driftsansvarig enhet

Myndighet som ansvarar för utnämning och tillsyn av marknaden

Österrike

1.

Amtlicher Handel (officiell marknad)

| 2. | Geregelter Freiverkehr (reglerad andramarknad) |
| --- | --- |

2.

Geregelter Freiverkehr (reglerad andramarknad)

| 1.–2. | Wiener Börse AG |
| --- | --- |

1.–2.

Wiener Börse AG

| 1.–2. | Finanzmarktaufsichtsbehörde (finansmarknadsmyndighet) |
| --- | --- |

1.–2.

Finanzmarktaufsichtsbehörde (finansmarknadsmyndighet)

Belgien

| 1. | a) | Le marché «Euronext Brussels»/De „Euronext Brussels” markt |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Le marché «Euronext Brussels»/De „Euronext Brussels” markt

| b) | Le marché des instruments dérivés d'Euronext Brussels/De markt voor afgeleide producten van Euronext Brussels. |
| --- | --- |

b)

Le marché des instruments dérivés d'Euronext Brussels/De markt voor afgeleide producten van Euronext Brussels.

| 1. | Euronext Brussels SA/NV. |
| --- | --- |

1.

Euronext Brussels SA/NV.

| 1. | a) | Reconnaissance: Ministre des Finances sur avis de l’Autorité des services et marchés financiers (FSMA — Financial Services and Markets Authority).
  Erkenning: Minister van Financiën op advies van de Autoriteit voor Financiële Diensten en Markten (FSMA — Financial Services and Markets Authority). |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Reconnaissance: Ministre des Finances sur avis de l’Autorité des services et marchés financiers (FSMA — Financial Services and Markets Authority).

Erkenning: Minister van Financiën op advies van de Autoriteit voor Financiële Diensten en Markten (FSMA — Financial Services and Markets Authority).

| b) | Surveillance: FSMA
  Toezicht: FSMA |
| --- | --- |

b)

Surveillance: FSMA

Toezicht: FSMA

| 2. | Le marché réglementé hors bourse des obligations linéaires, des titres scindés et des certificats de trésorerie/De gereglementeerde buitenbeursmarkt van de lineaire obligaties, de gesplitste effecten en de schatkistcertificaten |
| --- | --- |

2.

Le marché réglementé hors bourse des obligations linéaires, des titres scindés et des certificats de trésorerie/De gereglementeerde buitenbeursmarkt van de lineaire obligaties, de gesplitste effecten en de schatkistcertificaten

| 2. | Fonds des rentes/Rentenfonds. |
| --- | --- |

2.

Fonds des rentes/Rentenfonds.

| 2. | a) | Reconnaissance: Législateur (art. 144, §2 de la loi du 2.8.2002).
  Erkenning: Regelgever (art. 144, §2 van de wet van 2.8.2002). |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Reconnaissance: Législateur (art. 144, §2 de la loi du 2.8.2002).

Erkenning: Regelgever (art. 144, §2 van de wet van 2.8.2002).

| b) | Surveillance: Comité du Fonds des rentes, pour compte de la FSMA
  Toezicht: Comité van het Rentenfonds, voor rekening van de CBFA |
| --- | --- |

b)

Surveillance: Comité du Fonds des rentes, pour compte de la FSMA

Toezicht: Comité van het Rentenfonds, voor rekening van de CBFA

Bulgarien

| 1. | Официален пазар (officiell marknad) |
| --- | --- |

1.

Официален пазар (officiell marknad)

| 2. | Неофициален пазар (inofficiell marknad) |
| --- | --- |

2.

Неофициален пазар (inofficiell marknad)

Българска Фондова Борса — София АД (Bulgariens Fondbörs – Sofia JSCo)

Комисия за финансов надзор (Finansiell tillsynskommission)

Cypern

Cyperns fondbörs

| 1. | Huvudmarknad |
| --- | --- |

1.

Huvudmarknad

| 2. | Parallell marknad |
| --- | --- |

2.

Parallell marknad

| 3. | Alternativ marknad |
| --- | --- |

3.

Alternativ marknad

| 4. | Obligationsmarknad |
| --- | --- |

4.

Obligationsmarknad

| 5. | Marknader för investeringsbolag |
| --- | --- |

5.

Marknader för investeringsbolag

| 6. | Marknad för stora projekt |
| --- | --- |

6.

Marknad för stora projekt

| 7. | Marknad för oceangående fartyg |
| --- | --- |

7.

Marknad för oceangående fartyg

| 1.–7. | Cyperns fondbörs |
| --- | --- |

1.–7.

Cyperns fondbörs

| 1.–7. | Cyprus Securities and Exchange Commission (Cyperns värdepappers- och valutakommission) |
| --- | --- |

1.–7.

Cyprus Securities and Exchange Commission (Cyperns värdepappers- och valutakommission)

Tjeckien

| 1. | Huvudmarknad (Hlavní trh) |
| --- | --- |

1.

Huvudmarknad (Hlavní trh)

| 1.–2. | Prags fondbörs (Burza cenných papírů Praha, a.s.) |
| --- | --- |

1.–2.

Prags fondbörs (Burza cenných papírů Praha, a.s.)

| 1.–5. | Czech National Bank (Tjeckiens centralbank) |
| --- | --- |

1.–5.

Czech National Bank (Tjeckiens centralbank)

| 2. | Fri marknad (Volný trh) |
| --- | --- |

2.

Fri marknad (Volný trh)

| 3. | Officiell marknad |
| --- | --- |

3.

Officiell marknad

| 3. | RM-SYSTEM, Tjeckiens fondbörs (RM-SYSTÉM, česká burza cenných papírů a.s.) |
| --- | --- |

3.

RM-SYSTEM, Tjeckiens fondbörs (RM-SYSTÉM, česká burza cenných papírů a.s.)

| 4. | Terminsmarknad |
| --- | --- |

4.

Terminsmarknad

| 4.–5. | Prags energibörs (Energetická burza Praha) |
| --- | --- |

4.–5.

Prags energibörs (Energetická burza Praha)

| 5. | Spotmarknad |
| --- | --- |

5.

Spotmarknad

Danmark

| 1. | NASDAQ OMX Copenhagen A/S






  — | aktiemarknad |
| --- | --- | --- |

1.

NASDAQ OMX Copenhagen A/S

—

aktiemarknad

| — | obligationsmarknad |
| --- | --- |

—

obligationsmarknad

| — | derivatmarknad |
| --- | --- |

—

derivatmarknad

| 1. | Copenhagen Stock Exchange AS (Köpenhamns fondbörs) |
| --- | --- |

1.

Copenhagen Stock Exchange AS (Köpenhamns fondbörs)

Finanstilsynet (Danmarks finansiella tillsynsmyndighet)

| 2. | Dansk Autoriseret Markedsplads A/S (= regelbunden handel med värdepapper godkända för handel, men som inte är noterade på fondbörsen) |
| --- | --- |

2.

Dansk Autoriseret Markedsplads A/S (= regelbunden handel med värdepapper godkända för handel, men som inte är noterade på fondbörsen)

| 2. | Danish Authorised Market Place AS (DAMP) |
| --- | --- |

2.

Danish Authorised Market Place AS (DAMP)

Estland

| 1. | Väärtpaberibörs (fondbörsen)






  — | Põhinimekiri (huvudlistan) |
| --- | --- | --- |

1.

Väärtpaberibörs (fondbörsen)

—

Põhinimekiri (huvudlistan)

| — | Võlakirjade nimekiri (obligationslistan) |
| --- | --- |

—

Võlakirjade nimekiri (obligationslistan)

| — | Fondiosakute nimekri (fondlistan) |
| --- | --- |

—

Fondiosakute nimekri (fondlistan)

| 2. | Reguleeritud turg (reglerad marknad)






  — | Lisanimekiri (andrahandslista) |
| --- | --- | --- |

2.

Reguleeritud turg (reglerad marknad)

—

Lisanimekiri (andrahandslista)

NASDAQ OMX Tallinn AS (NASDAQ OMX Tallinn Ltd.)

Finantsinspektsioon (Estlands finansinspektion)

Finland

Arvopaperipörssi (fondbörsen)

| — | Pörssilista (officiell lista) |
| --- | --- |

—

Pörssilista (officiell lista)

| — | Pre-lista (prelist) |
| --- | --- |

—

Pre-lista (prelist)

| — | Muut arvopaperit -lista (lista för andra värdepapper) |
| --- | --- |

—

Muut arvopaperit -lista (lista för andra värdepapper)

NASDAQ OMX Helsinki Oy (NASDAQ OMX Helsinki Ltd.)

Godkännande: Finansministeriet

Tillsyn:

| — | Godkännande av regler: Finansministeriet |
| --- | --- |

—

Godkännande av regler: Finansministeriet

| — | Övervakning av att lagstiftningen följs: Finanssivalvonta, den finska finansinspektionen. |
| --- | --- |

—

Övervakning av att lagstiftningen följs: Finanssivalvonta, den finska finansinspektionen.

Frankrike

| 1. | Euronext Paris |
| --- | --- |

1.

Euronext Paris

| 2. | MATIF (standardiserad terminsmarknad) |
| --- | --- |

2.

MATIF (standardiserad terminsmarknad)

| 3. | MONEP |
| --- | --- |

3.

MONEP

| 4. | BlueNext |
| --- | --- |

4.

BlueNext

Euronext Paris (1.–4.)

Proposition de l'Autorité des marchés financiers (AMF).

Reconnaissance par le ministre chargé de l'économie (cf. article L.421-1 du code monétaire et financier).

Tyskland

Börsenaufsichtsbehörden der Länder (delstaternas tillsynsmyndigheter för fondbörserna) och Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BAFin).

Delstatliga myndigheter:

| 1. | Börse Berlin (reglerad marknad; Berlins andra reglerade marknad) |
| --- | --- |

1.

Börse Berlin (reglerad marknad; Berlins andra reglerade marknad)

| 1. | Börse Berlin AG |
| --- | --- |

1.

Börse Berlin AG

| 1. | Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin |
| --- | --- |

1.

Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin

| 2. | Börse Düsseldorf (reglerad marknad) |
| --- | --- |

2.

Börse Düsseldorf (reglerad marknad)

| 2. | Börse Düsseldorf AG |
| --- | --- |

2.

Börse Düsseldorf AG

| 2. | Finanzministerium des Landes Nordrhein-Westfalen, Düsseldorf |
| --- | --- |

2.

Finanzministerium des Landes Nordrhein-Westfalen, Düsseldorf

| 3. | Frankfurter Wertpapierbörse (reglerad marknad) |
| --- | --- |

3.

Frankfurter Wertpapierbörse (reglerad marknad)

| 3. | Deutsche Börse AG |
| --- | --- |

3.

Deutsche Börse AG

| 3.&4. | &Hessisches Ministerium für Wirtschaft, Verkehr und Landesentwicklung, Wiesbaden |
| --- | --- |

3.&4.

&Hessisches Ministerium für Wirtschaft, Verkehr und Landesentwicklung, Wiesbaden

| 4. | Eurex Deutschland |
| --- | --- |

4.

Eurex Deutschland

| 4. | Eurex Frankfurt AG |
| --- | --- |

4.

Eurex Frankfurt AG

| 5. | Hanseatische Wertpapierbörse Hamburg (reglerad marknad) |
| --- | --- |

5.

Hanseatische Wertpapierbörse Hamburg (reglerad marknad)

| 5. | BÖAG Börsen AG |
| --- | --- |

5.

BÖAG Börsen AG

| 5. | Freie und Hansestadt Hamburg, Behörde für Wirtschaft und Arbeit |
| --- | --- |

5.

Freie und Hansestadt Hamburg, Behörde für Wirtschaft und Arbeit

| 6. | Niedersächsische Börse zu Hannover (reglerad marknad) |
| --- | --- |

6.

Niedersächsische Börse zu Hannover (reglerad marknad)

| 6. | BÖAG Börsen AG |
| --- | --- |

6.

BÖAG Börsen AG

| 6. | Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover. |
| --- | --- |

6.

Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover.

| 7. | Börse München (reglerad marknad) |
| --- | --- |

7.

Börse München (reglerad marknad)

| 7. | Bayerische Börse AG |
| --- | --- |

7.

Bayerische Börse AG

| 7. | Bayerisches Staatsministerium für Wirtschaft, Infrastruktur, Verkehr und Technologie, München |
| --- | --- |

7.

Bayerisches Staatsministerium für Wirtschaft, Infrastruktur, Verkehr und Technologie, München

| 8. | Baden-Württembergische Wertpapierbörse (reglerad marknad) |
| --- | --- |

8.

Baden-Württembergische Wertpapierbörse (reglerad marknad)

| 8. | Börse-Stuttgart AG |
| --- | --- |

8.

Börse-Stuttgart AG

| 8. | Wirtschaftsministerium Baden-Württemberg, Stuttgart |
| --- | --- |

8.

Wirtschaftsministerium Baden-Württemberg, Stuttgart

| 9. | European Energy Exchange |
| --- | --- |

9.

European Energy Exchange

| 9. | European Energy Exchange AG, Leipzig |
| --- | --- |

9.

European Energy Exchange AG, Leipzig

| 9. | Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit, Dresden |
| --- | --- |

9.

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit, Dresden

| 10. | Tradegate Exchange |
| --- | --- |

10.

Tradegate Exchange

| 10. | Tradegate Exchange GmbH, Berlin |
| --- | --- |

10.

Tradegate Exchange GmbH, Berlin

| 10. | Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin |
| --- | --- |

10.

Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin

Grekland

| 1. | Atens fondbörs






  — | Värdepappersmarknader |
| --- | --- | --- |

1.

Atens fondbörs

—

Värdepappersmarknader

| — | Marknad för derivatinstrument |
| --- | --- |

—

Marknad för derivatinstrument

| 1. | Atens fondbörs |
| --- | --- |

1.

Atens fondbörs

| 1. | Hellenic Capital Market Commission (HCMC) (grekiska kapitalmarknadsinspektionen) |
| --- | --- |

1.

Hellenic Capital Market Commission (HCMC) (grekiska kapitalmarknadsinspektionen)

| 2. | Elektronisk andrahandsmarknad för värdepapper (HDAT-marknad för räntebärande instrument) |
| --- | --- |

2.

Elektronisk andrahandsmarknad för värdepapper (HDAT-marknad för räntebärande instrument)

| 2. | Bank of Greece (Greklands centralbank) |
| --- | --- |

2.

Bank of Greece (Greklands centralbank)

| 2. | Hellenic Capital Market Commission (HCMC) (grekiska kapitalmarknadsinspektionen) |
| --- | --- |

2.

Hellenic Capital Market Commission (HCMC) (grekiska kapitalmarknadsinspektionen)

Ungern

Budapesti Értéktőzsde Zrt. (Budapests fondbörs)

| — | Részvényszekció (aktieavdelningen) |
| --- | --- |

—

Részvényszekció (aktieavdelningen)

| — | Hitelpapír Szekció (avdelningen för räntebärande värdepapper) |
| --- | --- |

—

Hitelpapír Szekció (avdelningen för räntebärande värdepapper)

| — | Származékos Szekció (avdelningen för derivatinstrument) |
| --- | --- |

—

Származékos Szekció (avdelningen för derivatinstrument)

| — | Áru szekció (avdelningen för handelsvaror). Szabadpiaci szekció (avdelningen för fri handel) |
| --- | --- |

—

Áru szekció (avdelningen för handelsvaror). Szabadpiaci szekció (avdelningen för fri handel)

Budapesti Értéktőzsde Zrt. (Budapests fondbörs)

Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (Ungerns finansiella tillsynsmyndighet)

Irland

Irländska fondbörsens officiella lista

Irish Stock Exchange Ltd. (Irländska fondbörsen)

Irlands centralbank auktoriserar reglerade marknader och (med undantag för börsnoteringsvillkoren) ser till att kraven i direktivet om marknader för finansiella instrument följs av marknadsoperatören.

Italien

| 1. | Elektronisk aktiehandel (MTA) |
| --- | --- |

1.

Elektronisk aktiehandel (MTA)

| 2. | Elektronisk obligationsmarknad (MOT) |
| --- | --- |

2.

Elektronisk obligationsmarknad (MOT)

| 3. | Elektronisk marknad för placeringsfonder (open-end) och ETC (ETF-Plus) |
| --- | --- |

3.

Elektronisk marknad för placeringsfonder (open-end) och ETC (ETF-Plus)

| 4. | Elektronisk marknad för värdepappersderivat (SeDeX) |
| --- | --- |

4.

Elektronisk marknad för värdepappersderivat (SeDeX)

| 5. | Marknaden för investeringsverktyg (MIV) |
| --- | --- |

5.

Marknaden för investeringsverktyg (MIV)

| 6. | Italiensk derivatmarknad för handel med de finansiella instrument som avses i artiklarna 1.2 f och 1.2 f i den konsoliderade finanslagen (IDEM) |
| --- | --- |

6.

Italiensk derivatmarknad för handel med de finansiella instrument som avses i artiklarna 1.2 f och 1.2 f i den konsoliderade finanslagen (IDEM)

| 1.–6. | Borsa Italiana SpA |
| --- | --- |

1.–6.

Borsa Italiana SpA

Consob auktoriserar företag som ansvarar för drift av marknader och som godkänner deras stadgar och regelverk.

Finansministeriet auktoriserar driftsbolaget när det gäller de institutionella marknaderna för statspapper efter att ha inhämtat yttranden från Consob och Banca d'Italia.

| 7. | Partimarknad för italienska och utländska statsobligationer (MTS) |
| --- | --- |

7.

Partimarknad för italienska och utländska statsobligationer (MTS)

| 8. | Partihandel med obligationer och värdepapper (ej utfärdade av staten) som utfärdats av internationella organisationer med statligt deltagande (MTS Corporate) |
| --- | --- |

8.

Partihandel med obligationer och värdepapper (ej utfärdade av staten) som utfärdats av internationella organisationer med statligt deltagande (MTS Corporate)

| 9. | Partihandel online med statsobligationer (Bond Vision) |
| --- | --- |

9.

Partihandel online med statsobligationer (Bond Vision)

| 7.–9. | Società per il Mercato dei Titoli di Stato — MTS SpA |
| --- | --- |

7.–9.

Società per il Mercato dei Titoli di Stato — MTS SpA

Lettland

NASDAQ OMX Riga:

| — | Huvudlistan |
| --- | --- |

—

Huvudlistan

| — | Skuldlistan |
| --- | --- |

—

Skuldlistan

| — | Sekundärlistan |
| --- | --- |

—

Sekundärlistan

| — | Fondlistan |
| --- | --- |

—

Fondlistan

JSC NASDAQ OMX Riga

Finanšu un kapitāla tirgus komisija (Finans- och kapitalmarknadsinspektionen)

Litauen

Nasdaq OMX Vilnius:

| — | Huvudlistan på Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Huvudlistan på Nasdaq OMX Vilnius

| — | Sekundärlistan på Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Sekundärlistan på Nasdaq OMX Vilnius

| — | Skuldebrevslistan på Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Skuldebrevslistan på Nasdaq OMX Vilnius

| — | Fondlistan på Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Fondlistan på Nasdaq OMX Vilnius

Nasdaq OMX Vilnius

Lithuanian Securities Commission (Litauens värdepapperskommission)

Luxemburg

Bourse de Luxembourg

Société de la Bourse de Luxembourg SA

Commission de surveillance du Secteur Financier (Luxemburgs finansinspektion)

Malta

Malta Stock Exchange (Maltas fondbörs)

Malta Stock Exchange (Maltas fondbörs)

Malta Financial Services Authority (Maltas myndighet för finansiella tjänster)

Nederländerna

| 1. | a) | Euronext Amsterdam Cash Market:






  — | NYSE Liffe amsterdam |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

Euronext Amsterdam Cash Market:

—

NYSE Liffe amsterdam

| b) | Euronext Amsterdam Derivatives Market






  — | NYSE Euronext Amsterdam |
| --- | --- | --- |

b)

Euronext Amsterdam Derivatives Market

—

NYSE Euronext Amsterdam

| 1. | NYSE Euronext (International) BV, NYSE Euronext (Holding) BV, Euronext NV, Euronext Amsterdam NV |
| --- | --- |

1.

NYSE Euronext (International) BV, NYSE Euronext (Holding) BV, Euronext NV, Euronext Amsterdam NV

| 1.–3. | Finansministeriet utfärdar licens efter samråd med nederländska finansinspektionen.
  Tillsyn av den nederländska finansinspektionen. |
| --- | --- |

1.–3.

Finansministeriet utfärdar licens efter samråd med nederländska finansinspektionen.

Tillsyn av den nederländska finansinspektionen.

| 2. | Endex |
| --- | --- |

2.

Endex

| 2. | APX-ENDEX Derivatives B.V. |
| --- | --- |

2.

APX-ENDEX Derivatives B.V.

Polen

| 1. | Rynek podstawowy (Huvudmarknaden) |
| --- | --- |

1.

Rynek podstawowy (Huvudmarknaden)

| 1.&2. | Giełda Papierów Wartościowych w Warszawie SA (Warszawas fondbörs) |
| --- | --- |

1.&2.

Giełda Papierów Wartościowych w Warszawie SA (Warszawas fondbörs)

| 1.–3. | Komisja Nadzoru Finansowego (Polska tillsynsmyndigheten) |
| --- | --- |

1.–3.

Komisja Nadzoru Finansowego (Polska tillsynsmyndigheten)

| 2. | Rynek równoległy (Parallell marknad) |
| --- | --- |

2.

Rynek równoległy (Parallell marknad)

| 3. | Regulowany Rynek Pozagiełdowy Reglerad marknad utanför börsen (Regulated Off-Exchange Market) |
| --- | --- |

3.

Regulowany Rynek Pozagiełdowy Reglerad marknad utanför börsen (Regulated Off-Exchange Market)

| 3. | BondSpot SA |
| --- | --- |

3.

BondSpot SA

Portugal

| 1. | Eurolist by Euronext Lisbon (Officiell noteringsmarknad) |
| --- | --- |

1.

Eurolist by Euronext Lisbon (Officiell noteringsmarknad)

| 1.–2. | Euronext Lisbon — Sociedade Gestora de Mercados Regulamentados, SA |
| --- | --- |

1.–2.

Euronext Lisbon — Sociedade Gestora de Mercados Regulamentados, SA

Finansministeriet auktoriserar på förslag från Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (CMVM) som ansvarar för marknadsreglering och marknadstillsyn.

| 2. | Mercado de Futuros e Opções (termins- och optionsmarknad) |
| --- | --- |

2.

Mercado de Futuros e Opções (termins- och optionsmarknad)

| 3. | MEDIP — Mercado Especial de Dívida Pública (specialistmarknad för offentliga skuldinstrument) |
| --- | --- |

3.

MEDIP — Mercado Especial de Dívida Pública (specialistmarknad för offentliga skuldinstrument)

| 3. | MTS Portugal — Sociedade Gestora do Mercado Especial de Dívida Pública, SGMR, SA |
| --- | --- |

3.

MTS Portugal — Sociedade Gestora do Mercado Especial de Dívida Pública, SGMR, SA

| 4. | MIBEL — Mercado Regulamentado de Derivados do MIBEL. (energimarknad) |
| --- | --- |

4.

MIBEL — Mercado Regulamentado de Derivados do MIBEL. (energimarknad)

| 4. | OMIP — Operador do Mercado Ibérico de Energia (Pólo Português), Sociedade Gestora de Mercado Regulamentado, SA (OMIP). |
| --- | --- |

4.

OMIP — Operador do Mercado Ibérico de Energia (Pólo Português), Sociedade Gestora de Mercado Regulamentado, SA (OMIP).

Rumänien

| 1. | Piața reglementată (reglerad spotmarknad – BVB) |
| --- | --- |

1.

Piața reglementată (reglerad spotmarknad – BVB)

| 1. och 2. | S.C. Bursa de Valori București SA (Bukarests fondbörs) |
| --- | --- |

1. och 2.

S.C. Bursa de Valori București SA (Bukarests fondbörs)

| 1.–4. | Comisia Națională a Valorilor Mobiliare (Rumäniens nationella värdepapperskommission) |
| --- | --- |

1.–4.

Comisia Națională a Valorilor Mobiliare (Rumäniens nationella värdepapperskommission)

| 2. | Piața reglementată la termen (reglerad marknad för derivat – BVB) |
| --- | --- |

2.

Piața reglementată la termen (reglerad marknad för derivat – BVB)

| 3. | Piața reglementată (reglerad marknad för derivat – SIBEX) |
| --- | --- |

3.

Piața reglementată (reglerad marknad för derivat – SIBEX)

| 3. och 4. | S.C. SIBEX- Sibiu Stock Exchange SA) |
| --- | --- |

3. och 4.

S.C. SIBEX- Sibiu Stock Exchange SA)

| 4. | Piața reglementată la vedere (reglerad spotmarknad – SIBEX) |
| --- | --- |

4.

Piața reglementată la vedere (reglerad spotmarknad – SIBEX)

Slovakien

| 1. | Marknaden för börsnoterade värdepapper






  — | Huvudlistan |
| --- | --- | --- |

1.

Marknaden för börsnoterade värdepapper

—

Huvudlistan

| — | Parallell lista |
| --- | --- |

—

Parallell lista

| 2. | Reglerad fri marknad |
| --- | --- |

2.

Reglerad fri marknad

Bratislavas fondbörs

National Bank of Slovakia (Slovakiens centralbank)

Slovenien

Ljubljanas fondbörs Officiell marknad (Borzni trg)

Ljubljanas fondbörs (Ljubljanska borza)

Värdepappersmarknadsbyrån (Agencija za trg vrednostnih papirjev)

Spanien

| A. | Bolsas de Valores (alla fondbörser omfattar segmenten förstahandsmarknad och sekundärmarknad): |
| --- | --- |

A.

Bolsas de Valores (alla fondbörser omfattar segmenten förstahandsmarknad och sekundärmarknad):

CNMV (Comisión Nacional del Mercado de Valores) Banco de España ansvarar för marknaden för offentliga skuldinstrument.

| 1. | Bolsa de Valores de Barcelona |
| --- | --- |

1.

Bolsa de Valores de Barcelona

| A1. | Sociedad Rectora de la Bolsa de Valores de Barcelona SA |
| --- | --- |

A1.

Sociedad Rectora de la Bolsa de Valores de Barcelona SA

| 2. | Bolsa de Valores de Bilbao |
| --- | --- |

2.

Bolsa de Valores de Bilbao

| A2. | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Bilbao SA |
| --- | --- |

A2.

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Bilbao SA

| 3. | Bolsa de Valores de Madrid |
| --- | --- |

3.

Bolsa de Valores de Madrid

| A3. | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Madrid SA |
| --- | --- |

A3.

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Madrid SA

| 4. | Bolsa de valores de Valencia |
| --- | --- |

4.

Bolsa de valores de Valencia

| A4. | Soc. Recotora de la Bolsa de Valores de Valencia. SA |
| --- | --- |

A4.

Soc. Recotora de la Bolsa de Valores de Valencia. SA

| B. | Mercados oficiales de Productos Financieros Derivados |
| --- | --- |

B.

Mercados oficiales de Productos Financieros Derivados

| 1. | MEFF Renta Fija |
| --- | --- |

1.

MEFF Renta Fija

| B1. | Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de RENTA Fija SA |
| --- | --- |

B1.

Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de RENTA Fija SA

| 2. | MEFF |
| --- | --- |

2.

MEFF

| B2. | Soc. Rectora de Productos S.A.U |
| --- | --- |

B2.

Soc. Rectora de Productos S.A.U

| C. | Mercado MFAO de Futuros del Aceite de Oliva |
| --- | --- |

C.

Mercado MFAO de Futuros del Aceite de Oliva

| C. | (MFAO) Sociedad rectora del Mercado de Futuros del Aceite de Oliva, SA |
| --- | --- |

C.

(MFAO) Sociedad rectora del Mercado de Futuros del Aceite de Oliva, SA

| D. | AIAF Mercado de Renta Fija |
| --- | --- |

D.

AIAF Mercado de Renta Fija

| D. | AIAF Mercado de Renta Fija |
| --- | --- |

D.

AIAF Mercado de Renta Fija

| E. | Mercados de Deuda Pública en Anotaciones |
| --- | --- |

E.

Mercados de Deuda Pública en Anotaciones

| E. | Banco de España |
| --- | --- |

E.

Banco de España

Sverige

| 1. | Nasdaq OMX Stockholm AB






  — | Reglerad marknad för aktier och därmed jämställda finansiella instrument |
| --- | --- | --- |

1.

Nasdaq OMX Stockholm AB

—

Reglerad marknad för aktier och därmed jämställda finansiella instrument

| — | Reglerad marknad för derivat |
| --- | --- |

—

Reglerad marknad för derivat

| — | Reglerad marknad för obligationer och därmed jämställda finansiella instrument |
| --- | --- |

—

Reglerad marknad för obligationer och därmed jämställda finansiella instrument

| 1. | NASDAQ OMX Stockholm AB |
| --- | --- |

1.

NASDAQ OMX Stockholm AB

Finansinspektionen

| 2. | Nordic Growth Market NGM






  — | Reglerad marknad för aktier och finansiella instrument motsvarande aktier |
| --- | --- | --- |

2.

Nordic Growth Market NGM

—

Reglerad marknad för aktier och finansiella instrument motsvarande aktier

| — | Reglerad marknad för andra typer av finansiella instrument än aktier eller aktieliknande instrument |
| --- | --- |

—

Reglerad marknad för andra typer av finansiella instrument än aktier eller aktieliknande instrument

| 2. | Nordic Growth Market NGM AB |
| --- | --- |

2.

Nordic Growth Market NGM AB

| 3. | Burgundy






  — | Reglerade marknad för warranter, certifikat, strukturerade produkter och fondandelar |
| --- | --- | --- |

3.

Burgundy

—

Reglerade marknad för warranter, certifikat, strukturerade produkter och fondandelar

| 3. | Burgundy AB |
| --- | --- |

3.

Burgundy AB

Förenade kungariket

| 1. | EDX |
| --- | --- |

1.

EDX

| 1. | EDX London Limited |
| --- | --- |

1.

EDX London Limited

| 1.–7. | Financial Services Authority (myndigheten för finansiella tjänster) |
| --- | --- |

1.–7.

Financial Services Authority (myndigheten för finansiella tjänster)

| 2. | PLUS Stock Exchange |
| --- | --- |

2.

PLUS Stock Exchange

| 2. | PLUS Markets Group plc |
| --- | --- |

2.

PLUS Markets Group plc

| 3. | The London International Financial Futures and Options Exchanges (LIFFE) |
| --- | --- |

3.

The London International Financial Futures and Options Exchanges (LIFFE)

| 3.&4. | LIFFE Administration and Management |
| --- | --- |

3.&4.

LIFFE Administration and Management

| 4. | NYSE Euronext London |
| --- | --- |

4.

NYSE Euronext London

| 5. | The London Metal Exchange |
| --- | --- |

5.

The London Metal Exchange

| 5. | The London Metal Exchange Limited |
| --- | --- |

5.

The London Metal Exchange Limited

| 6. | Intercontinental Exchange — ICE Futures Europe |
| --- | --- |

6.

Intercontinental Exchange — ICE Futures Europe

| 6. | ICE Futures Europe |
| --- | --- |

6.

ICE Futures Europe

| 7. | London Stock Exchange — Regulated Market |
| --- | --- |

7.

London Stock Exchange — Regulated Market

| 7. | London Stock Exchange plc |
| --- | --- |

7.

London Stock Exchange plc

Island

Nasdaq OMX Icland hf.

| — | Reglerad marknad för aktier och obligationer |
| --- | --- |

—

Reglerad marknad för aktier och obligationer

Nasdaq OMX Icland hf

Fjármálaeftirlitið (Finansinspektionen)

Liechtenstein

—

—

—

Norge

| 1. | Oslo Stock Exchange (Oslos fondbörs – officiell notering)






  — | Aktiemarknad |
| --- | --- | --- |

1.

Oslo Stock Exchange (Oslos fondbörs – officiell notering)

—

Aktiemarknad

| — | Derivatmarknad (finans) |
| --- | --- |

—

Derivatmarknad (finans)

| — | Obligationsmarknad |
| --- | --- |

—

Obligationsmarknad

| 1. | Oslo Børs ASA |
| --- | --- |

1.

Oslo Børs ASA

Finanstilsynet (Norges finansinspektion)

| 2. | Oslo Axess






  — | Aktiemarknad |
| --- | --- | --- |

2.

Oslo Axess

—

Aktiemarknad

| 2. | Oslo Børs ASA |
| --- | --- |

2.

Oslo Børs ASA

| 3. | Nasdaq OMX Commodities Europé (tidigare Nord Pool (officiell notering)






  — | Derivatmarknad (handelsvaror) |
| --- | --- | --- |

3.

Nasdaq OMX Commodities Europé (tidigare Nord Pool (officiell notering)

—

Derivatmarknad (handelsvaror)

| 3. | Nasdaq OMX Oslo ASA (tidigare Nord Pool ASA) |
| --- | --- |

3.

Nasdaq OMX Oslo ASA (tidigare Nord Pool ASA)

| 4. | Fish Pool






  — | Derivatmarknad (handelsvaror) |
| --- | --- | --- |

4.

Fish Pool

—

Derivatmarknad (handelsvaror)

| 4. | Fish Pool ASA |
| --- | --- |

4.

Fish Pool ASA

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 15.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 209/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 209/29

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6324 – Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2011/C 209/14

| 1. | Kommissionen mottog den 11 juli 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Bain Capital Investors, LLC (Bain Capital Investors) och Hellman & Friedman Corporate Investors VII, Ltd eller dess dotterbolag (tillsammans med till det anknutna och parallela fonder och fondenheter, HFCP VII), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar gemensam kontroll över hela Securitas Direct AB och ESML SD Iberia Holding, S.L.U. och deras dotterbolag (Securitas Direct) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 11 juli 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Bain Capital Investors, LLC (Bain Capital Investors) och Hellman & Friedman Corporate Investors VII, Ltd eller dess dotterbolag (tillsammans med till det anknutna och parallela fonder och fondenheter, HFCP VII), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar gemensam kontroll över hela Securitas Direct AB och ESML SD Iberia Holding, S.L.U. och deras dotterbolag (Securitas Direct) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Bain Capital Investors: Riskkapitalbolag, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Bain Capital Investors: Riskkapitalbolag,

| — | HFCP VII: Riskkapitalfond, |
| --- | --- |

—

HFCP VII: Riskkapitalfond,

| — | Securitas Direct: Tillhandahåller säkerhetstjänster. |
| --- | --- |

—

Securitas Direct: Tillhandahåller säkerhetstjänster.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6324 – Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6324 – Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---