# Den Europæiske Unions C 209/2011

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2011.209.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 209 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 54. årgang15. juli 2011 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2011.209.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 209

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

54. årgang15. juli 2011

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2011/C 209/01 | Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Belgiens nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014 | 1 |
| 2011/C 209/02 | Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Bulgariens nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Bulgariens opdaterede konvergensprogram for 2011-2014 | 5 |
| 2011/C 209/03 | Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Ungarns nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2011-2015 | 10 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

2011/C 209/01

Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Belgiens nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014

1

2011/C 209/02

Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Bulgariens nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Bulgariens opdaterede konvergensprogram for 2011-2014

5

2011/C 209/03

Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Ungarns nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2011-2015

10

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 209/04 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6229 — PAG/Mitsui/AMT JV) (
  1
  ) | 14 |
| 2011/C 209/05 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6242 — Lactalis/Parmalat) (
  1
  ) | 14 |
| 2011/C 209/06 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6282 — ERG/Lukoil/JV) (
  1
  ) | 15 |
| 2011/C 209/07 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6283 — Valero/Chevron) (
  1
  ) | 15 |
| 2011/C 209/08 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6253 — Talis International Holding/Raphael Valves Industries) (
  1
  ) | 16 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2011/C 209/04

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6229 — PAG/Mitsui/AMT JV) (
  1
  )

1

14

2011/C 209/05

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6242 — Lactalis/Parmalat) (
  1
  )

1

14

2011/C 209/06

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6282 — ERG/Lukoil/JV) (
  1
  )

1

15

2011/C 209/07

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6283 — Valero/Chevron) (
  1
  )

1

15

2011/C 209/08

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6253 — Talis International Holding/Raphael Valves Industries) (
  1
  )

1

16

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2011/C 209/09 | Rådets afgørelse af 12. juli 2011 om udnævnelse af en suppleant for formanden for EF-Sortsmyndighedens appelkammer | 17 |
| 2011/C 209/10 | Rådets afgørelse af 12. juli 2011 om udnævnelse af præsidenten for EF-Sortsmyndigheden | 18 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 209/11 | Euroens vekselkurs | 19 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2011/C 209/12 | Meddelelse fra Kommissionen i henhold til artikel 14, stk. 1, og artikel 3, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 924/2009 om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2560/2001 | 20 |
| 2011/C 209/13 | Oversigt over regulerede markeder og nationale bestemmelser til gennemførelse af de relevante krav i MiFID-direktivet (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF) | 21 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2011/C 209/09

Rådets afgørelse af 12. juli 2011 om udnævnelse af en suppleant for formanden for EF-Sortsmyndighedens appelkammer

17

2011/C 209/10

Rådets afgørelse af 12. juli 2011 om udnævnelse af præsidenten for EF-Sortsmyndigheden

18

Europa-Kommissionen

2011/C 209/11

Euroens vekselkurs

19

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2011/C 209/12

Meddelelse fra Kommissionen i henhold til artikel 14, stk. 1, og artikel 3, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 924/2009 om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2560/2001

20

2011/C 209/13

Oversigt over regulerede markeder og nationale bestemmelser til gennemførelse af de relevante krav i MiFID-direktivet (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF)

21

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 209/14 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6324 — Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 29 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2011/C 209/14

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6324 — Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

| 15.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 209/1

---

RÅDETS HENSTILLING

af 12. juli 2011

om Belgiens nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014

2011/C 209/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

| (4) | Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(4)

Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

| (5) | Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(5)

Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

| (6) | Den 15. april 2011 forelagde Belgien sin 2011-opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2011-2014 og sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(6)

Den 15. april 2011 forelagde Belgien sin 2011-opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2011-2014 og sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (7) | Belgien oplevede i tiåret før 2008 en solid årlig BNP-vækst på gennemsnitlig 2,3 %. Den globale økonomiske recession slog fuldt igennem i Belgien i 2009, og BNP faldt med 2,8 %. Recessionen har kun i begrænset omfang påvirket beskæftigelsen. Midlertidig nedsættelse af arbejdstiden og faldende arbejdsproduktivitet pr. time har fungeret som en buffer. I 2009 faldt beskæftigelsen med 0,4 %, hvorefter den atter steg i 2010. Ledigheden, som var på 7 % før recessionen, steg dog i 2010 til 8,3 %. Takket være den voksende verdenshandel var opsvinget i 2010 større end forventet med en BNP-vækst på 2,2 %. Som følge af de automatiske stabilisatorer og de diskretionære foranstaltninger, der blev truffet i kølvandet på krisen, steg det offentlige budgetunderskud fra 1,3 % af BNP i 2008 til 5,9 % i 2009. |
| --- | --- |

(7)

Belgien oplevede i tiåret før 2008 en solid årlig BNP-vækst på gennemsnitlig 2,3 %. Den globale økonomiske recession slog fuldt igennem i Belgien i 2009, og BNP faldt med 2,8 %. Recessionen har kun i begrænset omfang påvirket beskæftigelsen. Midlertidig nedsættelse af arbejdstiden og faldende arbejdsproduktivitet pr. time har fungeret som en buffer. I 2009 faldt beskæftigelsen med 0,4 %, hvorefter den atter steg i 2010. Ledigheden, som var på 7 % før recessionen, steg dog i 2010 til 8,3 %. Takket være den voksende verdenshandel var opsvinget i 2010 større end forventet med en BNP-vækst på 2,2 %. Som følge af de automatiske stabilisatorer og de diskretionære foranstaltninger, der blev truffet i kølvandet på krisen, steg det offentlige budgetunderskud fra 1,3 % af BNP i 2008 til 5,9 % i 2009.

| (8) | Baseret på vurderingen af det opdaterede stabilitetsprogram i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for stabilitetsprogrammets budgetfremskrivninger, er plausibelt. Selv om det bygger på nogle lidt mindre gunstige vækstantagelser for 2011, er det overordnet set i overensstemmelse med Kommissionens tjenestegrenes seneste prognose fra foråret 2011. Efter at underskuddet i 2010 mod forventning ikke blev større end 4,1 %, er målet for stabilitetsprogrammets budgetstrategi at reducere underskuddet yderligere ved at nå ned på 3,6 % i 2011 og under referenceværdien på 3 % i 2012, som er den frist, Rådet har sat for at få nedbragt det uforholdsmæssigt store underskud. Den reduktion af underskuddet, som er planlagt for 2011, ser ud til at være realistisk, eftersom den er baseret på forholdsvis forsigtige økonomiske prognoser. Den finanspolitiske indsats forventes imidlertid at være på under de 0,75 % af BNP, som Rådet har anbefalet som en årlig gennemsnitlig indsats; dette gælder navnlig i 2011 og 2012, hvor den kun forventes at være på 0,4 % og 0,3 % af BNP i strukturelle termer. Desuden er underskudsmålene for 2012 og de efterfølgende år ikke understøttet af specifikke tilpasningsforanstaltninger. Endelig forventes den mellemfristede målsætning, som er et strukturelt overskud på 0,5 % af BNP, ikke at blive nået i stabilitetsprogramperioden 2011-2014. |
| --- | --- |

(8)

Baseret på vurderingen af det opdaterede stabilitetsprogram i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for stabilitetsprogrammets budgetfremskrivninger, er plausibelt. Selv om det bygger på nogle lidt mindre gunstige vækstantagelser for 2011, er det overordnet set i overensstemmelse med Kommissionens tjenestegrenes seneste prognose fra foråret 2011. Efter at underskuddet i 2010 mod forventning ikke blev større end 4,1 %, er målet for stabilitetsprogrammets budgetstrategi at reducere underskuddet yderligere ved at nå ned på 3,6 % i 2011 og under referenceværdien på 3 % i 2012, som er den frist, Rådet har sat for at få nedbragt det uforholdsmæssigt store underskud. Den reduktion af underskuddet, som er planlagt for 2011, ser ud til at være realistisk, eftersom den er baseret på forholdsvis forsigtige økonomiske prognoser. Den finanspolitiske indsats forventes imidlertid at være på under de 0,75 % af BNP, som Rådet har anbefalet som en årlig gennemsnitlig indsats; dette gælder navnlig i 2011 og 2012, hvor den kun forventes at være på 0,4 % og 0,3 % af BNP i strukturelle termer. Desuden er underskudsmålene for 2012 og de efterfølgende år ikke understøttet af specifikke tilpasningsforanstaltninger. Endelig forventes den mellemfristede målsætning, som er et strukturelt overskud på 0,5 % af BNP, ikke at blive nået i stabilitetsprogramperioden 2011-2014.

| (9) | Eftersom der i 2010 blev opnået et bedre resultat end forventet, vil det være hensigtsmæssigt at sigte mod en mere ambitiøs reduktion af underskuddet i 2011 og en hurtigere opnåelse af tærsklen på 3 % af BNP end planlagt. Desuden vil det ikke være muligt at bringe det uforholdsmæssigt store underskud til ophør ved udgangen af 2012 og fortsat gøre fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning, medmindre der træffes yderligere konsolideringsforanstaltninger. Eftersom skattebyrden, især på arbejdsindkomst, allerede er meget høj i Belgien, bør disse konsolideringsforanstaltninger især være udgiftsbaserede. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom der i 2010 blev opnået et bedre resultat end forventet, vil det være hensigtsmæssigt at sigte mod en mere ambitiøs reduktion af underskuddet i 2011 og en hurtigere opnåelse af tærsklen på 3 % af BNP end planlagt. Desuden vil det ikke være muligt at bringe det uforholdsmæssigt store underskud til ophør ved udgangen af 2012 og fortsat gøre fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning, medmindre der træffes yderligere konsolideringsforanstaltninger. Eftersom skattebyrden, især på arbejdsindkomst, allerede er meget høj i Belgien, bør disse konsolideringsforanstaltninger især være udgiftsbaserede.

| (10) | Den økonomiske og finansielle krise vendte den tidligere langvarige tendens til fald i den offentlige gæld. Gældskvoten, som havde været faldende siden 1993 (hvor den var på sit højeste med 134 % af BNP, hvorefter den faldt ind til den nåede 84 % af BNP i 2007), har været stigende siden 2008 og nåede ved udgangen af 2010 op på 96,8 % af BNP. Den høje offentlige gæld er fortsat en stor udfordring, navnlig fordi aldringen på lang sigt har større betydning for budgettet end i de fleste EU-lande, hvilket især skyldes en forholdsvis stor stigning i pensionsudgifterne, som vil lægge yderligere pres på de offentlige finanser. I stabilitetsprogrammet skitserer myndighederne en trestrenget strategi for at afbøde den forventede store stigning i de aldersrelaterede udgifter (reducere det offentlige gældniveau, øge beskæftigelses- og erhvervsfrekvensen og tilvejebringe et stærkt og solidarisk socialsikringssystem). Hvis der sikres tilstrækkeligt store primære overskud på mellemlang sigt og gennemføres en yderligere reform af det belgiske socialsikringssystem, navnlig pensionssystemet, burde det være muligt at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Ifølge Kommissionens seneste vurdering, synes risiciene for så vidt angår de offentlige finansers langsigtede holdbarhed at være høje. |
| --- | --- |

(10)

Den økonomiske og finansielle krise vendte den tidligere langvarige tendens til fald i den offentlige gæld. Gældskvoten, som havde været faldende siden 1993 (hvor den var på sit højeste med 134 % af BNP, hvorefter den faldt ind til den nåede 84 % af BNP i 2007), har været stigende siden 2008 og nåede ved udgangen af 2010 op på 96,8 % af BNP. Den høje offentlige gæld er fortsat en stor udfordring, navnlig fordi aldringen på lang sigt har større betydning for budgettet end i de fleste EU-lande, hvilket især skyldes en forholdsvis stor stigning i pensionsudgifterne, som vil lægge yderligere pres på de offentlige finanser. I stabilitetsprogrammet skitserer myndighederne en trestrenget strategi for at afbøde den forventede store stigning i de aldersrelaterede udgifter (reducere det offentlige gældniveau, øge beskæftigelses- og erhvervsfrekvensen og tilvejebringe et stærkt og solidarisk socialsikringssystem). Hvis der sikres tilstrækkeligt store primære overskud på mellemlang sigt og gennemføres en yderligere reform af det belgiske socialsikringssystem, navnlig pensionssystemet, burde det være muligt at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Ifølge Kommissionens seneste vurdering, synes risiciene for så vidt angår de offentlige finansers langsigtede holdbarhed at være høje.

| (11) | En vigtig udfordring for Belgien, er at sikre en stabil og velfungerende finansiel sektor, der er i stand til at opfylde realøkonomiens behov for finansiel formidling. I de seneste to år har den belgiske finansielle sektor været hårdt ramt af finanskrisen, hvilket har resulteret i mindskede balancer, betydelig statsstøtte og en ændring af banktilsynet. Banksektorens finansielle situation er fortsat skrøbelig. Desuden er banksektoren i Belgien yderst koncentreret og relativt stor i forhold til økonomiens størrelse. |
| --- | --- |

(11)

En vigtig udfordring for Belgien, er at sikre en stabil og velfungerende finansiel sektor, der er i stand til at opfylde realøkonomiens behov for finansiel formidling. I de seneste to år har den belgiske finansielle sektor været hårdt ramt af finanskrisen, hvilket har resulteret i mindskede balancer, betydelig statsstøtte og en ændring af banktilsynet. Banksektorens finansielle situation er fortsat skrøbelig. Desuden er banksektoren i Belgien yderst koncentreret og relativt stor i forhold til økonomiens størrelse.

| (12) | I 1996-loven om fremme af beskæftigelsen og forebyggende beskyttelse af konkurrenceevnen er det fastsat, at lønudviklingen i Belgien bør følge lønudviklingen i de tre nabolande (Frankrig, Tyskland og Nederlandene), således at lønomkostningerne holdes under kontrol. Ikke desto mindre har det med denne lov ikke være muligt at undgå en situation, hvor lønningerne i perioden 2005-2010 er steget hurtigere i Belgien end i de tre nabolande, selv om væksten i produktiviteten har været langsommere. Som følge heraf er enhedslønomkostningerne steget i et hurtigere tempo i Belgien end i dets nabolande og i forhold til gennemsnittet i euroområdet. Dette er særligt problematisk, fordi Belgien er specialiseret i varer med relativt lavt teknologiindhold og derfor er konfronteret med en kraftig konkurrence fra lande med lavere omkostninger. Selv om lønreglen bidrager til at sætte en ramme for lønforhandlingerne, kunne den forbedres ved, at der tages hensyn til forskelle i produktivitetsvækst, og ved, at der etableres et mere effektivt system til at gennemføre efterfølgende korrektioner, hvis målene ikke er nået. |
| --- | --- |

(12)

I 1996-loven om fremme af beskæftigelsen og forebyggende beskyttelse af konkurrenceevnen er det fastsat, at lønudviklingen i Belgien bør følge lønudviklingen i de tre nabolande (Frankrig, Tyskland og Nederlandene), således at lønomkostningerne holdes under kontrol. Ikke desto mindre har det med denne lov ikke være muligt at undgå en situation, hvor lønningerne i perioden 2005-2010 er steget hurtigere i Belgien end i de tre nabolande, selv om væksten i produktiviteten har været langsommere. Som følge heraf er enhedslønomkostningerne steget i et hurtigere tempo i Belgien end i dets nabolande og i forhold til gennemsnittet i euroområdet. Dette er særligt problematisk, fordi Belgien er specialiseret i varer med relativt lavt teknologiindhold og derfor er konfronteret med en kraftig konkurrence fra lande med lavere omkostninger. Selv om lønreglen bidrager til at sætte en ramme for lønforhandlingerne, kunne den forbedres ved, at der tages hensyn til forskelle i produktivitetsvækst, og ved, at der etableres et mere effektivt system til at gennemføre efterfølgende korrektioner, hvis målene ikke er nået.

| (13) | Arbejdsmarkedet er kendetegnet af en række usmidigheder, som afholder personer fra at søge arbejde, nemlig: arbejdsløshedsunderstøttelse i en ubegrænset periode, høje effektive marginalskattesatser og en høj skattekile (især for lavtlønnede arbejdstagere) og fjernelse af de sociale bistandsydelser kombineret med høj beskatning ved genoptagelse af arbejde. Desuden eksisterer der adskillige muligheder for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet for ældre arbejdstagere, som ansporer til at disse forlader arbejdsmarkedet, før de når den lovpligtige pensionsalder på 65 år. En yderligere reform af de aktive arbejdsmarkedspolitikker og en udvidelse heraf, således at de også omfatter personer over 50 år, vil kunne bidrage til at øge den samlede beskæftigelsesfrekvens og forbedre incitamenterne til at søge arbejde. Desuden vil det med yderligere reduktioner af arbejdsløshedsunderstøttelsens niveauer og varighed være muligt at give de yngre arbejdstagere større incitament til at søge ind på arbejdsmarkedet. Hvis adgangskriterierne for førtidspensionering gøres strengere, vil det anspore de ældre arbejdstagere til at blive i arbejdsstyrken og de ældre arbejdstagere, der i en periode har været uden arbejde, til at søge tilbage til arbejdsmarkedet. Endelig tegner de personer, som ikke er EU-statsborgere, sig for en beskæftigelsesfrekvens (40,9 %), der ligger langt under EU-gennemsnittet. |
| --- | --- |

(13)

Arbejdsmarkedet er kendetegnet af en række usmidigheder, som afholder personer fra at søge arbejde, nemlig: arbejdsløshedsunderstøttelse i en ubegrænset periode, høje effektive marginalskattesatser og en høj skattekile (især for lavtlønnede arbejdstagere) og fjernelse af de sociale bistandsydelser kombineret med høj beskatning ved genoptagelse af arbejde. Desuden eksisterer der adskillige muligheder for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet for ældre arbejdstagere, som ansporer til at disse forlader arbejdsmarkedet, før de når den lovpligtige pensionsalder på 65 år. En yderligere reform af de aktive arbejdsmarkedspolitikker og en udvidelse heraf, således at de også omfatter personer over 50 år, vil kunne bidrage til at øge den samlede beskæftigelsesfrekvens og forbedre incitamenterne til at søge arbejde. Desuden vil det med yderligere reduktioner af arbejdsløshedsunderstøttelsens niveauer og varighed være muligt at give de yngre arbejdstagere større incitament til at søge ind på arbejdsmarkedet. Hvis adgangskriterierne for førtidspensionering gøres strengere, vil det anspore de ældre arbejdstagere til at blive i arbejdsstyrken og de ældre arbejdstagere, der i en periode har været uden arbejde, til at søge tilbage til arbejdsmarkedet. Endelig tegner de personer, som ikke er EU-statsborgere, sig for en beskæftigelsesfrekvens (40,9 %), der ligger langt under EU-gennemsnittet.

| (14) | Den generelle skattebyrde på arbejde i Belgien er en af de højeste i EU; derfor vil en reduktion heraf bidrage til at gøre det mere attraktivt at arbejde. I betragtning af den betydelige konsolideringsindsats, der stadig skal gøres, skal der dog kompenseres herfor gennem tilsvarende forhøjelser af de mindst fordrejende afgifter, f.eks. på forbrug, eller gennem en omlægning til miljøvenlige afgifter. Belgien har meget lavere implicitte skatter på energi end nabolandene. Kombineret med den høje skattekile på arbejde er Belgien det EU-land, der har de laveste miljøafgifter i forhold til arbejdskraftbeskatningen. Det har medvirket til at skabe en situation, hvor man har både en høj arbejdsløshed og et relativt højt energiforbrug, hvilket gør det vanskeligere at realisere mål vedrørende beskæftigelse og energieffektivitet. |
| --- | --- |

(14)

Den generelle skattebyrde på arbejde i Belgien er en af de højeste i EU; derfor vil en reduktion heraf bidrage til at gøre det mere attraktivt at arbejde. I betragtning af den betydelige konsolideringsindsats, der stadig skal gøres, skal der dog kompenseres herfor gennem tilsvarende forhøjelser af de mindst fordrejende afgifter, f.eks. på forbrug, eller gennem en omlægning til miljøvenlige afgifter. Belgien har meget lavere implicitte skatter på energi end nabolandene. Kombineret med den høje skattekile på arbejde er Belgien det EU-land, der har de laveste miljøafgifter i forhold til arbejdskraftbeskatningen. Det har medvirket til at skabe en situation, hvor man har både en høj arbejdsløshed og et relativt højt energiforbrug, hvilket gør det vanskeligere at realisere mål vedrørende beskæftigelse og energieffektivitet.

| (15) | Priserne på mange varer og tjenesteydelser er generelt højere end i andre medlemsstater, hvilket afspejler et svagt konkurrencepres — specielt i detailsektoren og netværksindustrierne — og svage tilsynsrammer. I detailsektoren er adgangshindringerne og de operationelle restriktioner store. Især er der konkurrencebegrænsende forskrifter, som stadig begrænser åbningstiderne, beskytter etablerede virksomheder mod ny indtræden på markedet og hæmmer spredningen af nye forretningsmodeller og teknologier. Et almindeligt konkurrenceproblem i netværkssektoren i Belgien er de etablerede virksomheders stærke stilling og de store adgangshindringer i sammenligning med situationen i andre medlemsstater, hvilket betyder, at tidligere monopolhavere i disse sektorer stadig kan opnå højere profit ved at opkræve højere priser end det, der ville have været muligt på et konkurrencebaseret marked. |
| --- | --- |

(15)

Priserne på mange varer og tjenesteydelser er generelt højere end i andre medlemsstater, hvilket afspejler et svagt konkurrencepres — specielt i detailsektoren og netværksindustrierne — og svage tilsynsrammer. I detailsektoren er adgangshindringerne og de operationelle restriktioner store. Især er der konkurrencebegrænsende forskrifter, som stadig begrænser åbningstiderne, beskytter etablerede virksomheder mod ny indtræden på markedet og hæmmer spredningen af nye forretningsmodeller og teknologier. Et almindeligt konkurrenceproblem i netværkssektoren i Belgien er de etablerede virksomheders stærke stilling og de store adgangshindringer i sammenligning med situationen i andre medlemsstater, hvilket betyder, at tidligere monopolhavere i disse sektorer stadig kan opnå højere profit ved at opkræve højere priser end det, der ville have været muligt på et konkurrencebaseret marked.

| (16) | De belgiske myndigheder har afgivet en række tilsagn i forbindelse med europluspagten. Tilsagnene vedrører de fire områder i pagten. De fokuserer på foranstaltninger med henblik på at nedbringe underskuddet, holde energipriserne under kontrol og stimulere konkurrencen, kontrollere reallønsstigningerne, gennemføre tilsynsrammer for at overvåge den finansielle sektor og indføre foranstaltninger for at forhøje den faktiske pensionsalder. Der er imidlertid ingen oplysninger om de foranstaltninger, der vil blive truffet for at nå det nødvendige mål på det finanspolitiske område, og der er heller ingen oplysninger om, hvordan reallønsvæksten eller energipriserne vil kunne kontrolleres. Hvad angår førtidspensioneringsordningerne, er det ikke klart, hvorvidt og hvornår »generationspagten« vil blive revideret, og hvilke konkrete foranstaltninger en sådan revision ville føre til. Disse tilsagn er blevet vurderet og taget i betragtning i henstillingerne. |
| --- | --- |

(16)

De belgiske myndigheder har afgivet en række tilsagn i forbindelse med europluspagten. Tilsagnene vedrører de fire områder i pagten. De fokuserer på foranstaltninger med henblik på at nedbringe underskuddet, holde energipriserne under kontrol og stimulere konkurrencen, kontrollere reallønsstigningerne, gennemføre tilsynsrammer for at overvåge den finansielle sektor og indføre foranstaltninger for at forhøje den faktiske pensionsalder. Der er imidlertid ingen oplysninger om de foranstaltninger, der vil blive truffet for at nå det nødvendige mål på det finanspolitiske område, og der er heller ingen oplysninger om, hvordan reallønsvæksten eller energipriserne vil kunne kontrolleres. Hvad angår førtidspensioneringsordningerne, er det ikke klart, hvorvidt og hvornår »generationspagten« vil blive revideret, og hvilke konkrete foranstaltninger en sådan revision ville føre til. Disse tilsagn er blevet vurderet og taget i betragtning i henstillingerne.

| (17) | Kommissionen har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram, herunder tilsagnene i forbindelse med europluspagten. Den har taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Belgien og til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. På denne baggrund finder Kommissionen, at det bør være muligt at gennemføre en mere ambitiøs nedbringelse af underskuddet i 2011, og at der bør specificeres yderligere konsolideringsforanstaltninger for 2012 og tiden derefter. Der er behov for en yderligere reform af pensionssystemet for at forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. Der bør også træffes yderligere tiltag for at styrke konkurrenceevnen, hjælpe folk i arbejde og omlægge skattebyrden fra arbejdsbeskatning til beskatning af forbrug og energi, samtidig med at der åbnes flere muligheder for investeringer og vækst i servicesektoren og netværksindustrierne. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram, herunder tilsagnene i forbindelse med europluspagten. Den har taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Belgien og til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. På denne baggrund finder Kommissionen, at det bør være muligt at gennemføre en mere ambitiøs nedbringelse af underskuddet i 2011, og at der bør specificeres yderligere konsolideringsforanstaltninger for 2012 og tiden derefter. Der er behov for en yderligere reform af pensionssystemet for at forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. Der bør også træffes yderligere tiltag for at styrke konkurrenceevnen, hjælpe folk i arbejde og omlægge skattebyrden fra arbejdsbeskatning til beskatning af forbrug og energi, samtidig med at der åbnes flere muligheder for investeringer og vækst i servicesektoren og netværksindustrierne.

| (18) | På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 2. december 2009 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Belgiens stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse (3) afspejles især i henstillingens nr. 1) og 2), |
| --- | --- |

(18)

På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 2. december 2009 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Belgiens stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse (3) afspejles især i henstillingens nr. 1) og 2),

HENSTILLER, at Belgien i perioden 2011-2012 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | Benytte sig af det nuværende økonomiske opsving til at fremskynde korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud. Med henblik herpå træffe de nødvendige specifikke foranstaltninger, navnlig på udgiftssiden, således at der i forbindelse med 2012-budgettet opnås en årlig finanspolitisk indsats i overensstemmelse med henstillingerne i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt stort underskud, hvilket vil medføre, at den offentlige gældskvote vil falde. Dette skulle bringe det offentlige underskud et godt stykke ned under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2012. Sikre at der gøres fremskridt for at nå den mellemfristede målsætning med mindst 0,5 % af BNP om året. |
| --- | --- |

1)

Benytte sig af det nuværende økonomiske opsving til at fremskynde korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud. Med henblik herpå træffe de nødvendige specifikke foranstaltninger, navnlig på udgiftssiden, således at der i forbindelse med 2012-budgettet opnås en årlig finanspolitisk indsats i overensstemmelse med henstillingerne i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt stort underskud, hvilket vil medføre, at den offentlige gældskvote vil falde. Dette skulle bringe det offentlige underskud et godt stykke ned under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2012. Sikre at der gøres fremskridt for at nå den mellemfristede målsætning med mindst 0,5 % af BNP om året.

| 2) | Tage skridt til at forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. I overensstemmelse med rammerne for den trestrengede EU-strategi, bør der fokuseres på at begrænse de aldersrelaterede udgifter, især ved at forebygge tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, således at den faktiske pensionsalder forhøjes markant. Foranstaltninger så som at kæde den lovpligtige pensionsalder sammen med forventet levetid kan overvejes. |
| --- | --- |

2)

Tage skridt til at forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. I overensstemmelse med rammerne for den trestrengede EU-strategi, bør der fokuseres på at begrænse de aldersrelaterede udgifter, især ved at forebygge tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, således at den faktiske pensionsalder forhøjes markant. Foranstaltninger så som at kæde den lovpligtige pensionsalder sammen med forventet levetid kan overvejes.

| 3) | Sætte ind over for de strukturelle svagheder i den finansielle sektor, især ved at omstruktureringen af banker, som har brug for en tilstrækkeligt finansieret og rentabel forretningsmodel, færdiggøres. |
| --- | --- |

3)

Sætte ind over for de strukturelle svagheder i den finansielle sektor, især ved at omstruktureringen af banker, som har brug for en tilstrækkeligt finansieret og rentabel forretningsmodel, færdiggøres.

| 4) | Tage skridt til at reformere lønforhandlings- og lønindekseringssystemet i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis, således at det sikres, at lønvæksten bedre afspejler udviklingen inden for arbejdsproduktiviteten og konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

4)

Tage skridt til at reformere lønforhandlings- og lønindekseringssystemet i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis, således at det sikres, at lønvæksten bedre afspejler udviklingen inden for arbejdsproduktiviteten og konkurrenceevnen.

| 5) | Forbedre arbejdsmarkedsdeltagelsen ved at reducere den høje skatte- og socialsikringsbyrde for de lavtlønnede på en budgetneutral måde, og ved at der indføres et system, hvor arbejdsløshedsydelserne gradvis sættes ned i takt med arbejdsløshedens varighed. Tage skridt til at omlægge skattebyrden fra beskatning af arbejde til beskatning af forbrug og at gøre skattesystemet mere miljøvenligt. Forbedre de aktive arbejdsmarkedspolitikkers effektivitet ved at man fokuserer visse foranstaltninger på ældre arbejdstagere og sårbare befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

5)

Forbedre arbejdsmarkedsdeltagelsen ved at reducere den høje skatte- og socialsikringsbyrde for de lavtlønnede på en budgetneutral måde, og ved at der indføres et system, hvor arbejdsløshedsydelserne gradvis sættes ned i takt med arbejdsløshedens varighed. Tage skridt til at omlægge skattebyrden fra beskatning af arbejde til beskatning af forbrug og at gøre skattesystemet mere miljøvenligt. Forbedre de aktive arbejdsmarkedspolitikkers effektivitet ved at man fokuserer visse foranstaltninger på ældre arbejdstagere og sårbare befolkningsgrupper.

| 6) | Indføre foranstaltninger til at styrke konkurrencen i detailsektoren gennem en reduktion af adgangshindringerne og de operationelle restriktioner; desuden indføre foranstaltninger til at styrke konkurrencen på elektricitets- og gasmarkedet, ved at der iværksættes en yderligere forbedring af effektiviteten hos de sektorspecifikke regulerings- og konkurrencemyndigheder. |
| --- | --- |

6)

Indføre foranstaltninger til at styrke konkurrencen i detailsektoren gennem en reduktion af adgangshindringerne og de operationelle restriktioner; desuden indføre foranstaltninger til at styrke konkurrencen på elektricitets- og gasmarkedet, ved at der iværksættes en yderligere forbedring af effektiviteten hos de sektorspecifikke regulerings- og konkurrencemyndigheder.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2011.

På Rådets vegne

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 138 af 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Jf. artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97.

3

---

| 15.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 209/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 209/5

---

RÅDETS HENSTILLING

af 12. juli 2011

om Bulgariens nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Bulgariens opdaterede konvergensprogram for 2011-2014

2011/C 209/02

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for at sikre en bæredygtig vækst og forbedre konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for at sikre en bæredygtig vækst og forbedre konkurrenceevnen.

| (2) | Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog det en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog det en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

| (4) | Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af arbejdsløsheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(4)

Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af arbejdsløsheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

| (5) | Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(5)

Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

| (6) | Den 15. april 2011 forelagde Bulgarien sin 2011-opdatering af konvergensprogrammet for perioden 2011-2014 og sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(6)

Den 15. april 2011 forelagde Bulgarien sin 2011-opdatering af konvergensprogrammet for perioden 2011-2014 og sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (7) | Den økonomiske krise afbrød en periode med stærk vækst, som stimuleredes af omfattende udenlandske direkte investeringer og kreditudvidelse. BNP begyndte at stige igen i andet kvartal af 2010 efter et samlet fald på 7,1 % fra det øvre til det nedre vendepunkt, hvilket resulterede i en stort set flad real BNP-kurve for 2010 som helhed. Et kraftigt opsving i eksporten og genopbygningen af lagrene har været de mest vækstfremmende faktorer. Efter at den offentlige saldo havde udvist et overskud før krisen, måtte der noteres et underskud på 4,7 % af BNP i 2009 og 3,2 % af BNP i 2010. Mens outputtet og beskæftigelsen i eksportorienterede erhvervsgrene er steget, har den lave aktivitet inden for byggeri og anlæg og i ejendomssektoren og detailleddet lagt en dæmper på opsvinget i det seneste år. Afmatningen i outputtet er gået hårdest ud over beskæftigelsen og har resulteret i, at der er gået omkring 358 000 arbejdspladser tabt siden 2008, hvor beskæftigelsen toppede. Som følge heraf steg arbejdsløsheden med flere procentpoint til 10,2 % i 2010, og beskæftigelsen forventes på mellemlang sigt ikke at stige til samme niveau som før krisen. |
| --- | --- |

(7)

Den økonomiske krise afbrød en periode med stærk vækst, som stimuleredes af omfattende udenlandske direkte investeringer og kreditudvidelse. BNP begyndte at stige igen i andet kvartal af 2010 efter et samlet fald på 7,1 % fra det øvre til det nedre vendepunkt, hvilket resulterede i en stort set flad real BNP-kurve for 2010 som helhed. Et kraftigt opsving i eksporten og genopbygningen af lagrene har været de mest vækstfremmende faktorer. Efter at den offentlige saldo havde udvist et overskud før krisen, måtte der noteres et underskud på 4,7 % af BNP i 2009 og 3,2 % af BNP i 2010. Mens outputtet og beskæftigelsen i eksportorienterede erhvervsgrene er steget, har den lave aktivitet inden for byggeri og anlæg og i ejendomssektoren og detailleddet lagt en dæmper på opsvinget i det seneste år. Afmatningen i outputtet er gået hårdest ud over beskæftigelsen og har resulteret i, at der er gået omkring 358 000 arbejdspladser tabt siden 2008, hvor beskæftigelsen toppede. Som følge heraf steg arbejdsløsheden med flere procentpoint til 10,2 % i 2010, og beskæftigelsen forventes på mellemlang sigt ikke at stige til samme niveau som før krisen.

| (8) | Baseret på vurderingen af det opdaterede konvergensprogram i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for de finanspolitiske fremskrivninger, er baseret på mere optimistiske vækstfremskrivninger end Kommissionens tjenestegrenes prognose. Ifølge det opdaterede konvergensprogram planlægges det uforholdsmæssigt store offentlige underskud korrigeret i 2011 i overensstemmelse med Rådets henstilling af 13. juli 2010 og nedbragt yderligere i årene frem. Efter en stor strukturel budgettilpasning på mere end 2 procentpoint i begyndelsen af 2010 ligger den finanspolitiske indsats i 2011 et godt stykke under den anbefalede tilpasning på mindst 0,75 % af BNP, men i gennemsnit ligger den finanspolitiske indsats for hele den periode, der er omfattet af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud fortsat over 1 % af BNP. For perioden 2012-2014 indeholder opdateringen ikke tilstrækkeligt udførlige oplysninger om de budgetforanstaltninger, der er planlagt for at nå de finanspolitiske mål i disse år. Det nedjusterede mellemfristede mål, som er et strukturelt underskud på 0,6 % af BNP for 2014, er stadig mere ambitiøst end det krævede minimum. Det afspejler målene i stabilitets- og vækstpagten og forventes at blive nået ved konvergensprogramperiodens slutning i 2014. Efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2011 ligger den forventede årlige gennemsnitlige strukturelle finanspolitiske indsats i 2012-2014 dog et godt stykke under den anbefalede årlige strukturelle minimumsforbedring på 0,5 % af BNP. I betragtning af de gradvis bedre økonomiske udsigter bør der i konvergensprogrammet kalkuleres med at nå det mellemfristede mål hurtigere end oprindeligt planlagt. Den forventede vækst i budgetudgifterne i 2012-2013 ser sammenholdt med et forsigtigt skøn over den potentielle vækst i output på mellemlang sigt ud til at være noget optimistisk og dermed at udgøre en risiko for den strukturelle budgetstilling på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(8)

Baseret på vurderingen af det opdaterede konvergensprogram i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for de finanspolitiske fremskrivninger, er baseret på mere optimistiske vækstfremskrivninger end Kommissionens tjenestegrenes prognose. Ifølge det opdaterede konvergensprogram planlægges det uforholdsmæssigt store offentlige underskud korrigeret i 2011 i overensstemmelse med Rådets henstilling af 13. juli 2010 og nedbragt yderligere i årene frem. Efter en stor strukturel budgettilpasning på mere end 2 procentpoint i begyndelsen af 2010 ligger den finanspolitiske indsats i 2011 et godt stykke under den anbefalede tilpasning på mindst 0,75 % af BNP, men i gennemsnit ligger den finanspolitiske indsats for hele den periode, der er omfattet af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud fortsat over 1 % af BNP. For perioden 2012-2014 indeholder opdateringen ikke tilstrækkeligt udførlige oplysninger om de budgetforanstaltninger, der er planlagt for at nå de finanspolitiske mål i disse år. Det nedjusterede mellemfristede mål, som er et strukturelt underskud på 0,6 % af BNP for 2014, er stadig mere ambitiøst end det krævede minimum. Det afspejler målene i stabilitets- og vækstpagten og forventes at blive nået ved konvergensprogramperiodens slutning i 2014. Efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2011 ligger den forventede årlige gennemsnitlige strukturelle finanspolitiske indsats i 2012-2014 dog et godt stykke under den anbefalede årlige strukturelle minimumsforbedring på 0,5 % af BNP. I betragtning af de gradvis bedre økonomiske udsigter bør der i konvergensprogrammet kalkuleres med at nå det mellemfristede mål hurtigere end oprindeligt planlagt. Den forventede vækst i budgetudgifterne i 2012-2013 ser sammenholdt med et forsigtigt skøn over den potentielle vækst i output på mellemlang sigt ud til at være noget optimistisk og dermed at udgøre en risiko for den strukturelle budgetstilling på mellemlang sigt.

| (9) | Korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden udgangen af 2011, vil det være med til at genskabe tilliden til de statslige politikker og styrke deres troværdighed. Det er på mellemlang sigt vigtigt at nå målet, som er et lille strukturelt underskud på 0,6 % af BNP, for at sikre, at finanspolitikken støtter den førte pengepolitik. Den finanspolitiske konsolidering hæmmes dog af, at den offentlige sektor er ineffektiv, hvilket kan føre til, at der bliver et betydeligt pres på udgifterne, mens budgetindtægterne sandsynligvis vil være strukturelt lavere end i højkonjunkturårene før krisen. Der kræves derfor ambitiøse reformer af de offentlige finanser for at gennemføre den nødvendige finanspolitiske tilpasning og hjælpe med til at skaffe midler til gennemførelsen af de nødvendige strukturelle reformer, herunder den nødvendige medfinansiering af EU-støttede projekter. |
| --- | --- |

(9)

Korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden udgangen af 2011, vil det være med til at genskabe tilliden til de statslige politikker og styrke deres troværdighed. Det er på mellemlang sigt vigtigt at nå målet, som er et lille strukturelt underskud på 0,6 % af BNP, for at sikre, at finanspolitikken støtter den førte pengepolitik. Den finanspolitiske konsolidering hæmmes dog af, at den offentlige sektor er ineffektiv, hvilket kan føre til, at der bliver et betydeligt pres på udgifterne, mens budgetindtægterne sandsynligvis vil være strukturelt lavere end i højkonjunkturårene før krisen. Der kræves derfor ambitiøse reformer af de offentlige finanser for at gennemføre den nødvendige finanspolitiske tilpasning og hjælpe med til at skaffe midler til gennemførelsen af de nødvendige strukturelle reformer, herunder den nødvendige medfinansiering af EU-støttede projekter.

| (10) | De bulgarske finanspolitiske resultater var positive under de gunstige økonomiske vilkår før krisen. De finanspolitiske mål blev konsekvent nået, og der blev akkumuleret omfattende finanspolitiske stødpuder. I 2009 udviste budgettet som følge af den økonomiske krise for første gang i mange år et underskud, og reglen om, at budgettet skal være i balance eller udvise et overskud, og at de offentlige udgifter skal holdes på under 40 % af BNP, blev brudt. Dette skyldtes for en stor del svagheder ved udgiftsplanlægningen og -kontrollen. Det skyldtes også, at uventede indtægter fra den optimistiske økonomiske aktivitet før krisen var blevet brugt til at finansiere relativt store stigninger i ad hoc-udgifterne og sænkninger af socialsikringssatserne. For at løse disse problemer tog myndighederne flere initiativer til at forbedre udgiftskontrollen og overvågnings- og indberetningssystemerne og vedtog i den forbindelse en omfattende lovgivningspakke, der skærper de finanspolitiske bestemmelser og budgetrammerne på mellemlang sigt. Pakken forventes at øge den finanspolitiske disciplin og gøre politikkerne mere forudsigelige, at reducere den makroøkonomiske ustabilitet og at sikre en mindre procyklisk finanspolitik. Ifølge Kommissionens seneste vurdering, synes risiciene for så vidt angår de offentlige finansers langfristede holdbarhed at være middelstore. |
| --- | --- |

(10)

De bulgarske finanspolitiske resultater var positive under de gunstige økonomiske vilkår før krisen. De finanspolitiske mål blev konsekvent nået, og der blev akkumuleret omfattende finanspolitiske stødpuder. I 2009 udviste budgettet som følge af den økonomiske krise for første gang i mange år et underskud, og reglen om, at budgettet skal være i balance eller udvise et overskud, og at de offentlige udgifter skal holdes på under 40 % af BNP, blev brudt. Dette skyldtes for en stor del svagheder ved udgiftsplanlægningen og -kontrollen. Det skyldtes også, at uventede indtægter fra den optimistiske økonomiske aktivitet før krisen var blevet brugt til at finansiere relativt store stigninger i ad hoc-udgifterne og sænkninger af socialsikringssatserne. For at løse disse problemer tog myndighederne flere initiativer til at forbedre udgiftskontrollen og overvågnings- og indberetningssystemerne og vedtog i den forbindelse en omfattende lovgivningspakke, der skærper de finanspolitiske bestemmelser og budgetrammerne på mellemlang sigt. Pakken forventes at øge den finanspolitiske disciplin og gøre politikkerne mere forudsigelige, at reducere den makroøkonomiske ustabilitet og at sikre en mindre procyklisk finanspolitik. Ifølge Kommissionens seneste vurdering, synes risiciene for så vidt angår de offentlige finansers langfristede holdbarhed at være middelstore.

| (11) | I højkonjunkturårene før krisen skete der omfattende stramninger på arbejdsmarkedet og store lønstigninger, som oversteg produktivitetsstigningerne. Dette førte til en stigning i det gennemsnitlige lønniveau, der rykkede tættere på EU-gennemsnittet. Lønstigningerne toppede med tæt på 20 % på årsplan i fjerde kvartal af 2007. Som følge af afmatningen er farten begyndt at gå af lønstigningerne, selv om de med tæt på 10 % i 2010 fortsat var relativt store for arbejdstagere med ansættelseskontrakter (65 % af arbejdsstyrken). |
| --- | --- |

(11)

I højkonjunkturårene før krisen skete der omfattende stramninger på arbejdsmarkedet og store lønstigninger, som oversteg produktivitetsstigningerne. Dette førte til en stigning i det gennemsnitlige lønniveau, der rykkede tættere på EU-gennemsnittet. Lønstigningerne toppede med tæt på 20 % på årsplan i fjerde kvartal af 2007. Som følge af afmatningen er farten begyndt at gå af lønstigningerne, selv om de med tæt på 10 % i 2010 fortsat var relativt store for arbejdstagere med ansættelseskontrakter (65 % af arbejdsstyrken).

| (12) | Hindringerne for at få flere ind på arbejdsmarkedet skyldes den seneste forværring af arbejdsmarkedssituationen under krisen og, at der mangler tilstrækkelige aktive arbejdsmarkedspolitikker kombineret med, at de offentlige arbejdsformidlinger er underfinansierede. Kvaliteten af de offentlige tjenester, der tilbydes i forbindelse med aktivering, jobsøgning og omskoling, er utilstrækkelig. Med henblik på at forbedre politikudformningsprocessen, kræves en styrkelse af den utilstrækkelig kapacitet til at overvåge og evaluere programresultaterne. Som påpeget i en nylig rapport bestilt af Arbejds- og Socialministeriet (»hovedresultaterne fra evalueringen af den offentlige arbejdsformidlings nettoindvirkningen«) ville mere individualiserede tjenesteydelser af højere kvalitet, samt en bedre infrastruktur for så vidt angår arbejdsformidlingskontorerne, støtte de arbejdsløse mere effektivt i at finde et job. |
| --- | --- |

(12)

Hindringerne for at få flere ind på arbejdsmarkedet skyldes den seneste forværring af arbejdsmarkedssituationen under krisen og, at der mangler tilstrækkelige aktive arbejdsmarkedspolitikker kombineret med, at de offentlige arbejdsformidlinger er underfinansierede. Kvaliteten af de offentlige tjenester, der tilbydes i forbindelse med aktivering, jobsøgning og omskoling, er utilstrækkelig. Med henblik på at forbedre politikudformningsprocessen, kræves en styrkelse af den utilstrækkelig kapacitet til at overvåge og evaluere programresultaterne. Som påpeget i en nylig rapport bestilt af Arbejds- og Socialministeriet (»hovedresultaterne fra evalueringen af den offentlige arbejdsformidlings nettoindvirkningen«) ville mere individualiserede tjenesteydelser af højere kvalitet, samt en bedre infrastruktur for så vidt angår arbejdsformidlingskontorerne, støtte de arbejdsløse mere effektivt i at finde et job.

| (13) | Arbejdsmarkedet er stadig under påvirkning af den økonomiske krise. Arbejdsløsheden steg fra 5,4 % i 2008 til 10,2 % i 2010, mens den for unge i alderen 15-24 år nåede op på 23,2 % i 2010. Krisen ramte især lavtkvalificerede arbejdstagere (herunder en stor del af roma-mindretallet), der tegner sig for næsten 70 % af de arbejdsløse. Procentdelen af langtidsledige (46 % i 2010) er større end EU-gennemsnittet (40 % i 2010), og der er risiko for, at den bliver strukturel. Andelen af unge i beskæftigelse har konsekvent ligget under to tredjedele af EU-gennemsnittet (2009: 29,5 %; EU: 43,8 %). De unges beskæftigelsesfrekvens var 24,8 % i 2009 (EU: 35,2 %). Bulgarien har også den højeste andel af unge, der hverken er under uddannelse eller i arbejde (19,5 % af de unge i alderen 15-24). En af de største hindringer for, at de unge kan komme ind på arbejdsmarkedet, er knapheden på muligheder for at kombinere uddannelse og arbejde, især i form af uddannelsesrelaterede praktikantophold og lærepladser, der letter overgangen til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(13)

Arbejdsmarkedet er stadig under påvirkning af den økonomiske krise. Arbejdsløsheden steg fra 5,4 % i 2008 til 10,2 % i 2010, mens den for unge i alderen 15-24 år nåede op på 23,2 % i 2010. Krisen ramte især lavtkvalificerede arbejdstagere (herunder en stor del af roma-mindretallet), der tegner sig for næsten 70 % af de arbejdsløse. Procentdelen af langtidsledige (46 % i 2010) er større end EU-gennemsnittet (40 % i 2010), og der er risiko for, at den bliver strukturel. Andelen af unge i beskæftigelse har konsekvent ligget under to tredjedele af EU-gennemsnittet (2009: 29,5 %; EU: 43,8 %). De unges beskæftigelsesfrekvens var 24,8 % i 2009 (EU: 35,2 %). Bulgarien har også den højeste andel af unge, der hverken er under uddannelse eller i arbejde (19,5 % af de unge i alderen 15-24). En af de største hindringer for, at de unge kan komme ind på arbejdsmarkedet, er knapheden på muligheder for at kombinere uddannelse og arbejde, især i form af uddannelsesrelaterede praktikantophold og lærepladser, der letter overgangen til arbejdsmarkedet.

| (14) | Selv om uddannelsesniveauet i Bulgarien ligger over gennemsnittet, er der over 40 %, som har dårlige læse-, skrive- og regnefærdigheder. Det viser, at der er plads til at forbedre uddannelsessystemet, så det bliver i bedre overensstemmelse med arbejdsmarkedets behov. På grundlag af de positive resultater af den nylige skoledecentraliseringsreform forventes den kommende lov om førskole- og skoleundervisning at give nogle løsninger, der kan styrkes yderligere, dvs. med hensyn til finansiel autonomi, procentdelen af børn, der deltager i førskoleundervisning, og ekstern evaluering samt indførelse af regnskabspligt. Andelen af elever, der forlader skolen for tidligt (14,7 % i 2009), ligger tæt på EU-gennemsnittet, men den er særlig høj blandt romaer (ca. 43 % i 2008). Andelen af unge med en videregående uddannelse (27,9 % i 2009) ligger fortsat under EU-gennemsnittet (32,2 %). Bulgarien halter langt bagud med at iværksætte sin reform af de højere uddannelser. Den nye lov om højere uddannelse, som der allerede blev fremsat forslag til i 2010, men som siden er blevet trukket tilbage, skulle gøre det muligt at komme videre med den påkrævede reform. |
| --- | --- |

(14)

Selv om uddannelsesniveauet i Bulgarien ligger over gennemsnittet, er der over 40 %, som har dårlige læse-, skrive- og regnefærdigheder. Det viser, at der er plads til at forbedre uddannelsessystemet, så det bliver i bedre overensstemmelse med arbejdsmarkedets behov. På grundlag af de positive resultater af den nylige skoledecentraliseringsreform forventes den kommende lov om førskole- og skoleundervisning at give nogle løsninger, der kan styrkes yderligere, dvs. med hensyn til finansiel autonomi, procentdelen af børn, der deltager i førskoleundervisning, og ekstern evaluering samt indførelse af regnskabspligt. Andelen af elever, der forlader skolen for tidligt (14,7 % i 2009), ligger tæt på EU-gennemsnittet, men den er særlig høj blandt romaer (ca. 43 % i 2008). Andelen af unge med en videregående uddannelse (27,9 % i 2009) ligger fortsat under EU-gennemsnittet (32,2 %). Bulgarien halter langt bagud med at iværksætte sin reform af de højere uddannelser. Den nye lov om højere uddannelse, som der allerede blev fremsat forslag til i 2010, men som siden er blevet trukket tilbage, skulle gøre det muligt at komme videre med den påkrævede reform.

| (15) | Den pensionsreform, der blev truffet afgørelse om i 2010, hænger ikke sammen med gennemsnitslevealderen eller forholdene inden sundhedsvæsenet og langtidsplejesystemet. Gennemførelsesperioden er fra 2011 til 2026, hvor de fleste foranstaltninger får virkning i anden halvdel af perioden, hvilket vil kunne true både gennemførelsen af pensionssystemets første søjle og dens holdbarhed. |
| --- | --- |

(15)

Den pensionsreform, der blev truffet afgørelse om i 2010, hænger ikke sammen med gennemsnitslevealderen eller forholdene inden sundhedsvæsenet og langtidsplejesystemet. Gennemførelsesperioden er fra 2011 til 2026, hvor de fleste foranstaltninger får virkning i anden halvdel af perioden, hvilket vil kunne true både gennemførelsen af pensionssystemets første søjle og dens holdbarhed.

| (16) | Bulgarske borgere er i højere grad ramt af fattigdom end EU-gennemsnittet (41,9 % af befolkningen lider alvorlige materielle afsavn sammenholdt med 8,1 % for EU). Ca. 66 % af de ældre er udsat for risiko for fattigdom, hvilket er en betydeligt højere andel end EU-gennemsnittet. I det seneste par år har der været tegn på forringede levevilkår. I betragtning af den demografiske udvikling afhænger spørgsmålet om, hvorvidt det nationale reformprograms mål for fattigdomsbekæmpelse kan nås, i vid udstrækning af, hvordan politikken for ældre arbejdstagere og ugunstigt stillede personer udformes, og af tilstrækkelige sociale ydelser. Ifølge det nationale reformprogram skal der udvikles en strategi for integrering af romaerne (der anslås at udgøre 10 % af befolkningen (3)) for med udgangspunkt i en samlet plan at forsøge at fjerne de mange forskellige hindringer, der findes på beskæftigelses-, uddannelses-, sundheds- og boligområdet. |
| --- | --- |

(16)

Bulgarske borgere er i højere grad ramt af fattigdom end EU-gennemsnittet (41,9 % af befolkningen lider alvorlige materielle afsavn sammenholdt med 8,1 % for EU). Ca. 66 % af de ældre er udsat for risiko for fattigdom, hvilket er en betydeligt højere andel end EU-gennemsnittet. I det seneste par år har der været tegn på forringede levevilkår. I betragtning af den demografiske udvikling afhænger spørgsmålet om, hvorvidt det nationale reformprograms mål for fattigdomsbekæmpelse kan nås, i vid udstrækning af, hvordan politikken for ældre arbejdstagere og ugunstigt stillede personer udformes, og af tilstrækkelige sociale ydelser. Ifølge det nationale reformprogram skal der udvikles en strategi for integrering af romaerne (der anslås at udgøre 10 % af befolkningen (3)) for med udgangspunkt i en samlet plan at forsøge at fjerne de mange forskellige hindringer, der findes på beskæftigelses-, uddannelses-, sundheds- og boligområdet.

| (17) | Den lave effektivitet inden for det offentlige er forsat med til at hæmme væksten. Trods de seneste forsøg på strømligning, har reformen af den offentlige forvaltning ikke gjort noget for at opgradere personalets kvalifikationer eller nøglefunktionernes kvalitet. Dækningsgraden for faste bredbåndsnet er kun på 14,9 % i Bulgarien og dermed den næstlaveste i EU, hvilket også sætter grænser for leveringen af alle elektroniske tjenesteydelser. |
| --- | --- |

(17)

Den lave effektivitet inden for det offentlige er forsat med til at hæmme væksten. Trods de seneste forsøg på strømligning, har reformen af den offentlige forvaltning ikke gjort noget for at opgradere personalets kvalifikationer eller nøglefunktionernes kvalitet. Dækningsgraden for faste bredbåndsnet er kun på 14,9 % i Bulgarien og dermed den næstlaveste i EU, hvilket også sætter grænser for leveringen af alle elektroniske tjenesteydelser.

| (18) | Af alle de offentlige indkøb, der er blevet kontrolleret, er 60 % forbundet med uregelmæssigheder, og denne procentdel er endnu større for store offentlige infrastrukturprojekter, hvor myndighederne har pligt til at gennemføre forudgående kontrol. Agenturet for offentlig finansinspektion har fået sin kapacitet betydeligt reduceret i 2006, og som følge heraf udførte agenturet kun efterfølgende kontrol af 12 % af alle offentlige indkøbsprocedurer i 2007-2009. De seneste ændringer i loven om offentlige indkøb og loven om offentlig finansinspektion blev godkende af ministerrådet og videreekspederet til den parlamentariske procedure. |
| --- | --- |

(18)

Af alle de offentlige indkøb, der er blevet kontrolleret, er 60 % forbundet med uregelmæssigheder, og denne procentdel er endnu større for store offentlige infrastrukturprojekter, hvor myndighederne har pligt til at gennemføre forudgående kontrol. Agenturet for offentlig finansinspektion har fået sin kapacitet betydeligt reduceret i 2006, og som følge heraf udførte agenturet kun efterfølgende kontrol af 12 % af alle offentlige indkøbsprocedurer i 2007-2009. De seneste ændringer i loven om offentlige indkøb og loven om offentlig finansinspektion blev godkende af ministerrådet og videreekspederet til den parlamentariske procedure.

| (19) | Den bulgarske økonomi er en af de mest energiintensive i EU. Et eksempel, der springer i øjnene, er boligopvarmningen, der på grund af dårligt vedligeholdte boligblokke tegner sig for størstedelen af problemet. Da støttereglerne for nyligt er blevet ændret, er der nu mulighed for at udnytte EU-strukturfondene til at støtte investeringer i energieffektivitet. Der er kun foretaget få investeringer, mens indtægterne fra energi- og transportafgifter er faldet i forhold til BNP og også i forhold til skatterne på arbejde, som ligger et godt stykke over EU-gennemsnittet. Adgangen til energimarkedet hæmmes af ringe konkurrence og ugennemsigtige prisfastsættelsesmekanismer. |
| --- | --- |

(19)

Den bulgarske økonomi er en af de mest energiintensive i EU. Et eksempel, der springer i øjnene, er boligopvarmningen, der på grund af dårligt vedligeholdte boligblokke tegner sig for størstedelen af problemet. Da støttereglerne for nyligt er blevet ændret, er der nu mulighed for at udnytte EU-strukturfondene til at støtte investeringer i energieffektivitet. Der er kun foretaget få investeringer, mens indtægterne fra energi- og transportafgifter er faldet i forhold til BNP og også i forhold til skatterne på arbejde, som ligger et godt stykke over EU-gennemsnittet. Adgangen til energimarkedet hæmmes af ringe konkurrence og ugennemsigtige prisfastsættelsesmekanismer.

| (20) | Bulgarien har givet en række tilsagn under europluspagten. På det finanspolitiske område vil de offentlige finanser ifølge tilsagnene blive gjort mere holdbare i kraft af pensionsreformforanstaltninger, indførelse af resultatløn i den offentlige sektor, ved at pensioner og lønninger fastfryses indtil 2013, og konsolidering af de indenlandske finanspolitiske rammer, ved at der vedtages en finansiel stabilitetspagt, som indeholder bindende numeriske finanspolitiske regler. For at fremme beskæftigelsen vil der blive truffet foranstaltninger for at reducere forekomsten af uregistreret arbejde og øge arbejdsmarkedsdeltagelsen. Der vil blive truffet foranstaltninger til forbedring af konkurrenceevnen, som går ud på at reducere den administrative byrde og øge e-governance, forbedre adgangen til uddannelse og øge uddannelsessystemets resultater. Ovennævnte tilsagn vedrører tre af de fire områder i pagten, men ikke finanssektoren. De repræsenterer en fortsættelse af den bredere reformdagsorden, der er opstillet i konvergensprogrammet og det nationale reformprogram, og udvider igangværende reformprojekter vedrørende finanspolitisk styring, offentlig forvaltning og uddannelse. Tilsagnene i europluspagten er blevet vurderet og taget i betragtning i henstillingerne. |
| --- | --- |

(20)

Bulgarien har givet en række tilsagn under europluspagten. På det finanspolitiske område vil de offentlige finanser ifølge tilsagnene blive gjort mere holdbare i kraft af pensionsreformforanstaltninger, indførelse af resultatløn i den offentlige sektor, ved at pensioner og lønninger fastfryses indtil 2013, og konsolidering af de indenlandske finanspolitiske rammer, ved at der vedtages en finansiel stabilitetspagt, som indeholder bindende numeriske finanspolitiske regler. For at fremme beskæftigelsen vil der blive truffet foranstaltninger for at reducere forekomsten af uregistreret arbejde og øge arbejdsmarkedsdeltagelsen. Der vil blive truffet foranstaltninger til forbedring af konkurrenceevnen, som går ud på at reducere den administrative byrde og øge e-governance, forbedre adgangen til uddannelse og øge uddannelsessystemets resultater. Ovennævnte tilsagn vedrører tre af de fire områder i pagten, men ikke finanssektoren. De repræsenterer en fortsættelse af den bredere reformdagsorden, der er opstillet i konvergensprogrammet og det nationale reformprogram, og udvider igangværende reformprojekter vedrørende finanspolitisk styring, offentlig forvaltning og uddannelse. Tilsagnene i europluspagten er blevet vurderet og taget i betragtning i henstillingerne.

| (21) | Kommissionen har vurderet konvergensprogrammet, det nationale reformprogram og tilsagnene under europluspagten. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Bulgarien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Ifølge Kommissionen bør der efter en stor strukturel budgettilpasning i begyndelsen af 2010 som planlagt gennemføres finanspolitiske konsolideringsplaner for 2011, og underskuddet bør nedbringes til under referenceværdien på 3 % i overensstemmelse med Rådets henstilling af 13. juli 2010. Opdateringen indeholder ikke tilstrækkeligt udførlige oplysninger om de budgetforanstaltninger, der er planlagt for at nå de finanspolitiske mål i 2012-2014, og der kunne have været sikret hurtigere fremskridt med hensyn til at nå det mellemfristede mål. Konsolideres de indenlandske finanspolitiske rammer, vil det cementere den finanspolitiske disciplin og gøre regeringens politik mere forudsigelig og troværdig på mellemlang sigt. Der bør også træffes yderligere foranstaltninger for at forbedre konkurrenceevnen, for at hjælpe folk i arbejde, for at beskytte de mest udsatte grupper, der støder på mange forhindringer, for at øge den offentlige forvaltnings og reguleringsorganers kapacitet, for at øge ressourceeffektiviteten og for at give adgang til flere investerings- og vækstmuligheder. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen har vurderet konvergensprogrammet, det nationale reformprogram og tilsagnene under europluspagten. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Bulgarien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Ifølge Kommissionen bør der efter en stor strukturel budgettilpasning i begyndelsen af 2010 som planlagt gennemføres finanspolitiske konsolideringsplaner for 2011, og underskuddet bør nedbringes til under referenceværdien på 3 % i overensstemmelse med Rådets henstilling af 13. juli 2010. Opdateringen indeholder ikke tilstrækkeligt udførlige oplysninger om de budgetforanstaltninger, der er planlagt for at nå de finanspolitiske mål i 2012-2014, og der kunne have været sikret hurtigere fremskridt med hensyn til at nå det mellemfristede mål. Konsolideres de indenlandske finanspolitiske rammer, vil det cementere den finanspolitiske disciplin og gøre regeringens politik mere forudsigelig og troværdig på mellemlang sigt. Der bør også træffes yderligere foranstaltninger for at forbedre konkurrenceevnen, for at hjælpe folk i arbejde, for at beskytte de mest udsatte grupper, der støder på mange forhindringer, for at øge den offentlige forvaltnings og reguleringsorganers kapacitet, for at øge ressourceeffektiviteten og for at give adgang til flere investerings- og vækstmuligheder.

| (22) | På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 13. juli 2010 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Bulgariens konvergensprogram, og Rådets udtalelse (4) afspejles især i henstillingens nr. 1) og 2). Under hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Bulgariens nationale reformprogram — |
| --- | --- |

(22)

På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 13. juli 2010 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Bulgariens konvergensprogram, og Rådets udtalelse (4) afspejles især i henstillingens nr. 1) og 2). Under hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Bulgariens nationale reformprogram —

HENSTILLER, at Bulgarien i perioden 2011-2012 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1. | Fortsætte med en effektiv budgetgennemførelse for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2011 i overensstemmelse med Rådets henstilling af 13. juli 2010 i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Specificere, hvilke foranstaltninger der skal danne grundlag for budgetstrategien for 2012-2014. Udnytte det igangværende økonomiske opsving til at sikre et passende fremskridt med henblik på at nå det mellemfristede mål, primært ved stram kontrol væksten i udgifterne, samtidig med at vækstfremmende udgifter prioriteres. |
| --- | --- |

1.

Fortsætte med en effektiv budgetgennemførelse for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2011 i overensstemmelse med Rådets henstilling af 13. juli 2010 i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Specificere, hvilke foranstaltninger der skal danne grundlag for budgetstrategien for 2012-2014. Udnytte det igangværende økonomiske opsving til at sikre et passende fremskridt med henblik på at nå det mellemfristede mål, primært ved stram kontrol væksten i udgifterne, samtidig med at vækstfremmende udgifter prioriteres.

| 2. | Tage yderligere skridt til at forbedre gennemsigtigheden af budgetplanlægningen og kontrol med budgetgennemførelsen, herunder, at den sker i henhold til periodiseringsprincippet, især ved at den finanspolitiske styring styrkes. Med henblik herpå udforme og gennemføre bindende finanspolitiske regler og veldefinerede mellemfristede budgetrammer, som sørger for gennemsigtighed på alle forvaltningsniveauer. |
| --- | --- |

2.

Tage yderligere skridt til at forbedre gennemsigtigheden af budgetplanlægningen og kontrol med budgetgennemførelsen, herunder, at den sker i henhold til periodiseringsprincippet, især ved at den finanspolitiske styring styrkes. Med henblik herpå udforme og gennemføre bindende finanspolitiske regler og veldefinerede mellemfristede budgetrammer, som sørger for gennemsigtighed på alle forvaltningsniveauer.

| 3. | Implementere de med arbejdsmarkedets parter aftalte skridt i henhold til den igangværende pensionsreform af pensionssystemet, fremrykke nogle af dens nøgleforanstaltninger, der vil hjælpe til at forhøje den pensionsalder og reducere tidlig tilbagetrækning, så som gennem en gradvis forøgelse af social sikring i forhold til, hvor lang tid ansættelsen har varet og styrke politikker, der skal hjælpe ældre arbejdstagere med at blive længere på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

3.

Implementere de med arbejdsmarkedets parter aftalte skridt i henhold til den igangværende pensionsreform af pensionssystemet, fremrykke nogle af dens nøgleforanstaltninger, der vil hjælpe til at forhøje den pensionsalder og reducere tidlig tilbagetrækning, så som gennem en gradvis forøgelse af social sikring i forhold til, hvor lang tid ansættelsen har varet og styrke politikker, der skal hjælpe ældre arbejdstagere med at blive længere på arbejdsmarkedet.

| 4. | I samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis føre en politik, der sikrer, at lønstigningerne stemmer bedre overens med udviklingen i produktiviteten og ikke går ud over konkurrenceevnen, samtidig med at der tages hensyn til igangværende konvergens. |
| --- | --- |

4.

I samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis føre en politik, der sikrer, at lønstigningerne stemmer bedre overens med udviklingen i produktiviteten og ikke går ud over konkurrenceevnen, samtidig med at der tages hensyn til igangværende konvergens.

| 5. | Træffe foranstaltninger til at bekæmpe fattigdom og fremme social integration, navnlig for udsatte grupper, der støder på mange forhindringer. Træffe foranstaltninger for at de offentlige arbejdsformidlinger moderniseres, så de bliver dygtigere til at finde frem til personer med de kvalifikationer, som arbejdsmarkedet efterspørger, og for at der gøres en særlig indsats over for lavtkvalificerede unge. Fremme Uddannelsesreformen, ved at der vedtages en lov om førskole- og skoleundervisning og en ny lov om højere uddannelse senest medio 2012. |
| --- | --- |

5.

Træffe foranstaltninger til at bekæmpe fattigdom og fremme social integration, navnlig for udsatte grupper, der støder på mange forhindringer. Træffe foranstaltninger for at de offentlige arbejdsformidlinger moderniseres, så de bliver dygtigere til at finde frem til personer med de kvalifikationer, som arbejdsmarkedet efterspørger, og for at der gøres en særlig indsats over for lavtkvalificerede unge. Fremme Uddannelsesreformen, ved at der vedtages en lov om førskole- og skoleundervisning og en ny lov om højere uddannelse senest medio 2012.

| 6. | Gøre en større indsats for at udvide de offentlige nøglefunktioners og reguleringsmyndighedernes administrative kapacitet, for at der kan ydes offentlige tjenesteydelser, som bedre opfylder borgernes og erhvervslivets behov. Indføre og effektivt gennemføre foranstaltninger for at føre kontrol med offentlige indkøb på grundlag af risikovurderinger og for at udvide myndighedernes kapacitet til at forebygge uregelmæssigheder og til at indføre sanktioner i tilfælde heraf for at opnå en bedre udnyttelse af de offentlige midler og sikre, at der fås mest muligt for pengene. |
| --- | --- |

6.

Gøre en større indsats for at udvide de offentlige nøglefunktioners og reguleringsmyndighedernes administrative kapacitet, for at der kan ydes offentlige tjenesteydelser, som bedre opfylder borgernes og erhvervslivets behov. Indføre og effektivt gennemføre foranstaltninger for at føre kontrol med offentlige indkøb på grundlag af risikovurderinger og for at udvide myndighedernes kapacitet til at forebygge uregelmæssigheder og til at indføre sanktioner i tilfælde heraf for at opnå en bedre udnyttelse af de offentlige midler og sikre, at der fås mest muligt for pengene.

| 7. | Afskaffe barriererne for adgang til markedet, aftalerne om garanterede fortjenester og priskontrollen, og sikre fuld uafhængighed af den bulgarske energireguleringsmyndighed, for at der kan skabes større konkurrence på elektricitets- og gasmarkedet. Indføre incitamenter til at gøre bygninger mere energieffektive. |
| --- | --- |

7.

Afskaffe barriererne for adgang til markedet, aftalerne om garanterede fortjenester og priskontrollen, og sikre fuld uafhængighed af den bulgarske energireguleringsmyndighed, for at der kan skabes større konkurrence på elektricitets- og gasmarkedet. Indføre incitamenter til at gøre bygninger mere energieffektive.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2011.

På Rådets vegne

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 138 af 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  I henhold til Europarådets skøn.

3

(4)  Jf. artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97.

4

---

| 15.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 209/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 209/10

---

RÅDETS HENSTILLING

af 12. juli 2011

om Ungarns nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2011-2015

2011/C 209/03

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

| (4) | Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af arbejdsløsheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(4)

Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af arbejdsløsheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

| (5) | Den 15. april 2011 forelagde Ungarn sin 2011-opdatering af konvergensprogram for perioden 2011-2015 og sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(5)

Den 15. april 2011 forelagde Ungarn sin 2011-opdatering af konvergensprogram for perioden 2011-2015 og sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (6) | Ungarn blev alvorligt ramt af krisen i efteråret 2008, idet landet mistede adgangen til markedsbaseret finansiering. For at overvinde disse vanskeligheder gennemførte Ungarn et tilpasningsprogram, som fokuserede på finanspolitisk konsolidering og tilsyn med den finansielle sektor og blev understøttet af finansiel støtte fra EU og IMF. På den baggrund opnåede landet igen markedsadgang i foråret 2009, og økonomien kom ud af recessionen: efter en nedgang på 6,7 % i 2009 steg BNP med 1,2 % i 2010, støttet af den voksende eksport. Samtidig voksede arbejdsløsheden yderligere til over 11 % fra niveauet på under 8 % før krisen. I andet halvår af 2010 bebudede regeringen, at der i 2010-2013 ville blive gennemført betydelige skattenedsættelser. For at begrænse den finanspolitiske forringelse indførte den sideløbende hermed ekstraordinære afgifter og foretog yderligere permanente udgiftsnedskæringer. Endvidere har beslutningen om at afskaffe den obligatoriske private pensionssøjle resulteret i både permanente indtægter og engangsindtægter. Selv om disse foranstaltninger gjorde det muligt at begrænse afvigelsen i 2010 til 0,4 % af BNP over underskudsmålet på 3,8 % af BNP og vil resultere i et overskud i 2011, blev den underliggende stilling forringet betydeligt. På den baggrund og for at styrke det økonomiske vækstpotentiale bebudede regeringen et strukturreformprogram i marts 2011 og vedtog yderligere konsolideringsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(6)

Ungarn blev alvorligt ramt af krisen i efteråret 2008, idet landet mistede adgangen til markedsbaseret finansiering. For at overvinde disse vanskeligheder gennemførte Ungarn et tilpasningsprogram, som fokuserede på finanspolitisk konsolidering og tilsyn med den finansielle sektor og blev understøttet af finansiel støtte fra EU og IMF. På den baggrund opnåede landet igen markedsadgang i foråret 2009, og økonomien kom ud af recessionen: efter en nedgang på 6,7 % i 2009 steg BNP med 1,2 % i 2010, støttet af den voksende eksport. Samtidig voksede arbejdsløsheden yderligere til over 11 % fra niveauet på under 8 % før krisen. I andet halvår af 2010 bebudede regeringen, at der i 2010-2013 ville blive gennemført betydelige skattenedsættelser. For at begrænse den finanspolitiske forringelse indførte den sideløbende hermed ekstraordinære afgifter og foretog yderligere permanente udgiftsnedskæringer. Endvidere har beslutningen om at afskaffe den obligatoriske private pensionssøjle resulteret i både permanente indtægter og engangsindtægter. Selv om disse foranstaltninger gjorde det muligt at begrænse afvigelsen i 2010 til 0,4 % af BNP over underskudsmålet på 3,8 % af BNP og vil resultere i et overskud i 2011, blev den underliggende stilling forringet betydeligt. På den baggrund og for at styrke det økonomiske vækstpotentiale bebudede regeringen et strukturreformprogram i marts 2011 og vedtog yderligere konsolideringsforanstaltninger.

| (7) | Baseret på vurderingen af det opdaterede konvergensprogram i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at med udgangspunkt i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2011 er det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for budgetfremskrivningerne, en anelse optimistisk, især i betragtning af udviklingen i den indenlandske efterspørgsel. Opdateringen tager sigte på at korrigere det uforholdsmæssigt store overskud inden den frist i 2011, der blev sat af Rådet, hvilket skal opnås med et overskud på 2 % af BNP som følge af de betydelige engangsindtægter fra pensionsaktiverne. Budgettet vil udvise et underskud på 2,5 % af BNP i 2012 for derefter at falde gradvis til 1,5 % af BNP i 2015, primært på grundlag af udgiftsbegrænsning. Opdateringen bekræfter landets mellemfristede målsætning for budgetstillingen i strukturelle termer, dvs. et underskud på 1,5 % af BNP. Konsolideringsstrategien forventes at mindske budgetunderskuddet strukturelt og få gælden til at falde til 64 % af BNP i tiden frem til 2015. Den synes dog at være temmelig koncentreret om den sidste del af perioden, idet de strukturelle forbedringer først starter fra og med 2012, hvorimod den kumulative strukturelle forringelse på mere end 3 % af BNP i løbet af 2010 og 2011 ikke er i overensstemmelse med Rådets henstilling fra juli 2009, hvori Ungarn blev opfordret til at opnå en strukturel tilpasning på mindst 0,5 % af BNP. Forårsprognosen viser et underskud på 3,3 % af BNP i 2012, som bygger på antagelsen om visse gennemførelsesrisici på 0,5 % af BNP; på dette grundlag kan det ikke udelukkes, at tærsklen igen overskrides i det pågældende år, medmindre der træffes yderligere foranstaltninger. Desuden vil den forventede udvikling i det strukturelle underskud, som det er blevet genberegnet af Kommissionen, ikke muliggøre de nødvendige tilpasninger, som ville sikre, at den mellemfristede målsætning kan nås ved udgangen af perioden for konvergensprogrammet; især er der ingen yderligere strukturel tilpasning efter 2013, til trods for at margenen til den mellemfristede målsætning er lille.
  Endelig vil afskaffelsen af den obligatoriske private pensionssøjle medføre yderligere engangsindtægter og permanente indtægter på kort og mellemlang sigt, men vil samtidig øge den langfristede gæld. Den deraf følgende sandsynlige forringelse af den finanspolitiske holdbarhed på lang sigt, idet der tages hensyn til at en del af pensionsfondens midler bruges til at finansiere løbende udgifter, modsvares delvist af adskillige bebudede skridt vedrørende pensionssystemet inden for rammerne af det strukturelle reformprogram (f.eks. de allerede delvist gennemførte ændringer af parametre i den offentlige søjle). Ifølge Kommissionens seneste vurdering, synes risiciene for så vidt angår de offentlige finansers langfristede holdbarhed at være middelstore. |
| --- | --- |

(7)

Baseret på vurderingen af det opdaterede konvergensprogram i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at med udgangspunkt i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2011 er det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for budgetfremskrivningerne, en anelse optimistisk, især i betragtning af udviklingen i den indenlandske efterspørgsel. Opdateringen tager sigte på at korrigere det uforholdsmæssigt store overskud inden den frist i 2011, der blev sat af Rådet, hvilket skal opnås med et overskud på 2 % af BNP som følge af de betydelige engangsindtægter fra pensionsaktiverne. Budgettet vil udvise et underskud på 2,5 % af BNP i 2012 for derefter at falde gradvis til 1,5 % af BNP i 2015, primært på grundlag af udgiftsbegrænsning. Opdateringen bekræfter landets mellemfristede målsætning for budgetstillingen i strukturelle termer, dvs. et underskud på 1,5 % af BNP. Konsolideringsstrategien forventes at mindske budgetunderskuddet strukturelt og få gælden til at falde til 64 % af BNP i tiden frem til 2015. Den synes dog at være temmelig koncentreret om den sidste del af perioden, idet de strukturelle forbedringer først starter fra og med 2012, hvorimod den kumulative strukturelle forringelse på mere end 3 % af BNP i løbet af 2010 og 2011 ikke er i overensstemmelse med Rådets henstilling fra juli 2009, hvori Ungarn blev opfordret til at opnå en strukturel tilpasning på mindst 0,5 % af BNP. Forårsprognosen viser et underskud på 3,3 % af BNP i 2012, som bygger på antagelsen om visse gennemførelsesrisici på 0,5 % af BNP; på dette grundlag kan det ikke udelukkes, at tærsklen igen overskrides i det pågældende år, medmindre der træffes yderligere foranstaltninger. Desuden vil den forventede udvikling i det strukturelle underskud, som det er blevet genberegnet af Kommissionen, ikke muliggøre de nødvendige tilpasninger, som ville sikre, at den mellemfristede målsætning kan nås ved udgangen af perioden for konvergensprogrammet; især er der ingen yderligere strukturel tilpasning efter 2013, til trods for at margenen til den mellemfristede målsætning er lille.

Endelig vil afskaffelsen af den obligatoriske private pensionssøjle medføre yderligere engangsindtægter og permanente indtægter på kort og mellemlang sigt, men vil samtidig øge den langfristede gæld. Den deraf følgende sandsynlige forringelse af den finanspolitiske holdbarhed på lang sigt, idet der tages hensyn til at en del af pensionsfondens midler bruges til at finansiere løbende udgifter, modsvares delvist af adskillige bebudede skridt vedrørende pensionssystemet inden for rammerne af det strukturelle reformprogram (f.eks. de allerede delvist gennemførte ændringer af parametre i den offentlige søjle). Ifølge Kommissionens seneste vurdering, synes risiciene for så vidt angår de offentlige finansers langfristede holdbarhed at være middelstore.

| (8) | Den finanspolitiske konsolidering er fortsat en væsentlig udfordring. Uden en stram gennemførelse af de bebudede foranstaltninger og yderligere foranstaltninger af strukturel art, alt efter behov, kan det ikke sikres, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres på et holdbart grundlag, og at der gøres passende fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning. Desuden vil den finanspolitiske konsolidering også bidrage til at bringe gældsnedbringelsen ind på en passende faldende kurs og forbedre den langsigtede holdbarhed, som synes at stå over for en mellemstor risiko. Hvis de uventede indtægter anvendes fuldt ud, vil det kunne bidrage til at fremskynde den finanspolitiske konsolidering. På den baggrund vil myndighedernes halvårlige rapporter om fremskridtene i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud være et nyttigt redskab til nøje at overvåge fremskridtene med den finanspolitiske konsolidering. |
| --- | --- |

(8)

Den finanspolitiske konsolidering er fortsat en væsentlig udfordring. Uden en stram gennemførelse af de bebudede foranstaltninger og yderligere foranstaltninger af strukturel art, alt efter behov, kan det ikke sikres, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres på et holdbart grundlag, og at der gøres passende fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning. Desuden vil den finanspolitiske konsolidering også bidrage til at bringe gældsnedbringelsen ind på en passende faldende kurs og forbedre den langsigtede holdbarhed, som synes at stå over for en mellemstor risiko. Hvis de uventede indtægter anvendes fuldt ud, vil det kunne bidrage til at fremskynde den finanspolitiske konsolidering. På den baggrund vil myndighedernes halvårlige rapporter om fremskridtene i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud være et nyttigt redskab til nøje at overvåge fremskridtene med den finanspolitiske konsolidering.

| (9) | I den nyligt vedtagne forfatning er der fastlagt en forfatningsmæssig gældsbremse ved 50 % af BNP, og det fastsættes også, at det finanspolitiske råd har vetoret i forbindelse med det årlige budget, hvilket kan være et første skridt i retning af at forbedre de budgetmæssige rammer. Der er dog en række vigtige detaljer, som først vil blive specificeret i de efterfølgende overordnede love (f.eks. hvilke midlertidige numeriske regler der gælder, indtil gældskvoten falder til 50 %, den nøjagtige fortolkning af undtagelsesklausulen). Indførelsen af et nominelt gældsloft vil, hvis det anvendes til alle formål, alt andet lige kunne føre til en procyklisk finanspolitisk situation. Dertil kommer, at det reformerede finanspolitiske organs kompetencer er relativt snævre (begrænset til udarbejdelse af en udtalelse om budgetudkastet, dog med en stærk vetoret) og ikke omfatter hele budgetcyklussen (f.eks. gennem realtidsvurderinger af nye politikker med større budgetmæssige indvirkninger). Endelig er der andre aspekter af den finanspolitiske styring som f.eks. den finanspolitiske fokusering på mellemlang sigt og spørgsmålet om gennemsigtighed, der fortsat mangler at blive præciseret. |
| --- | --- |

(9)

I den nyligt vedtagne forfatning er der fastlagt en forfatningsmæssig gældsbremse ved 50 % af BNP, og det fastsættes også, at det finanspolitiske råd har vetoret i forbindelse med det årlige budget, hvilket kan være et første skridt i retning af at forbedre de budgetmæssige rammer. Der er dog en række vigtige detaljer, som først vil blive specificeret i de efterfølgende overordnede love (f.eks. hvilke midlertidige numeriske regler der gælder, indtil gældskvoten falder til 50 %, den nøjagtige fortolkning af undtagelsesklausulen). Indførelsen af et nominelt gældsloft vil, hvis det anvendes til alle formål, alt andet lige kunne føre til en procyklisk finanspolitisk situation. Dertil kommer, at det reformerede finanspolitiske organs kompetencer er relativt snævre (begrænset til udarbejdelse af en udtalelse om budgetudkastet, dog med en stærk vetoret) og ikke omfatter hele budgetcyklussen (f.eks. gennem realtidsvurderinger af nye politikker med større budgetmæssige indvirkninger). Endelig er der andre aspekter af den finanspolitiske styring som f.eks. den finanspolitiske fokusering på mellemlang sigt og spørgsmålet om gennemsigtighed, der fortsat mangler at blive præciseret.

| (10) | Beskæftigelsesfrekvensen er en af de laveste i EU (60,4 %). Beskæftigelsesfrekvensen for kvinder er også lav (55 %), og forskellen mellem beskæftigelsesfrekvenserne for kvinder med og uden børn i alderen 6 år og derunder er den næststørste i EU (33,6 % sammenlignet med et EU-gennemsnit på 12,1 % procentpoint). Dagplejetjenesterne i Ungarn er mangelfulde hvad angår kapacitet, med særligt ringe tilbud uden for de større byer og i regioner med meget høj arbejdsløshed. En forbedring af dagplejetjenesterne kan være en vigtig foranstaltning til at fremme begge forældres erhvervsfrekvens. |
| --- | --- |

(10)

Beskæftigelsesfrekvensen er en af de laveste i EU (60,4 %). Beskæftigelsesfrekvensen for kvinder er også lav (55 %), og forskellen mellem beskæftigelsesfrekvenserne for kvinder med og uden børn i alderen 6 år og derunder er den næststørste i EU (33,6 % sammenlignet med et EU-gennemsnit på 12,1 % procentpoint). Dagplejetjenesterne i Ungarn er mangelfulde hvad angår kapacitet, med særligt ringe tilbud uden for de større byer og i regioner med meget høj arbejdsløshed. En forbedring af dagplejetjenesterne kan være en vigtig foranstaltning til at fremme begge forældres erhvervsfrekvens.

| (11) | Ungarn har haft et relativt højt skattetryk på arbejde. I det nye skattesystem for personindkomst rettes der delvis op på de negative virkninger for beskæftigelsen, særligt for de der har en indkomst, de er højere end gennemsnittet (Medium) og de der har børn, således, at man forsøger at takle de mest presserende demografiske problemer og problemer vedrørende konkurrenceevnen. Selv om skattesatsen er sat ned er skattetrykket på lavindkomstgrupper uden børn faktisk blevet større, når den gradvise afskaffelse af beskæftigelsesrelaterede skattefradrag tages i betragtning. |
| --- | --- |

(11)

Ungarn har haft et relativt højt skattetryk på arbejde. I det nye skattesystem for personindkomst rettes der delvis op på de negative virkninger for beskæftigelsen, særligt for de der har en indkomst, de er højere end gennemsnittet (Medium) og de der har børn, således, at man forsøger at takle de mest presserende demografiske problemer og problemer vedrørende konkurrenceevnen. Selv om skattesatsen er sat ned er skattetrykket på lavindkomstgrupper uden børn faktisk blevet større, når den gradvise afskaffelse af beskæftigelsesrelaterede skattefradrag tages i betragtning.

| (12) | De offentlige arbejdsformidlinger lider under utilstrækkelig administrativ kapacitet, og tidligere tilførsler af midler har ikke mærkbart forbedret tjenesternes effektivitet med hensyn til få arbejdsløse ind på arbejdsmarkedet. Finansieringen af beskæftigelsesprogrammer er ikke i tilstrækkelig grad kædet sammen med resultater, særligt for så vidt angår nationalt finansierede programmer. Det er for nyligt blevet bebudet, at arbejdsløshedsunderstøttelsens varighed skal sættes ned til et af de laveste niveauer i EU. Det vil være nødvendigt at vurdere denne foranstaltnings indvirkning på arbejdsmarkedet, især for at afgøre, om den effektivt øger beskæftigelsesfrekvensen. |
| --- | --- |

(12)

De offentlige arbejdsformidlinger lider under utilstrækkelig administrativ kapacitet, og tidligere tilførsler af midler har ikke mærkbart forbedret tjenesternes effektivitet med hensyn til få arbejdsløse ind på arbejdsmarkedet. Finansieringen af beskæftigelsesprogrammer er ikke i tilstrækkelig grad kædet sammen med resultater, særligt for så vidt angår nationalt finansierede programmer. Det er for nyligt blevet bebudet, at arbejdsløshedsunderstøttelsens varighed skal sættes ned til et af de laveste niveauer i EU. Det vil være nødvendigt at vurdere denne foranstaltnings indvirkning på arbejdsmarkedet, især for at afgøre, om den effektivt øger beskæftigelsesfrekvensen.

| (13) | Fattigdom og dertil knyttede faktorer som f.eks. arbejdsløshed eller lave uddannelsesniveauer berører fortsat visse vanskeligt stillede grupper, især romaerne, i uforholdsmæssig høj grad. De lavtkvalificerede har en særlig lav beskæftigelsesfrekvens (36,8 % sammenlignet med det europæiske gennemsnit på 53,4 %), specielt blandt mænd. Ifølge en række skøn lever 70 % af romaerne under fattigdomstærsklen. Langt størsteparten lever i ugunstigt stillede regioner med ringe adgang til arbejdsmarkedsmuligheder og offentlige tjenester. |
| --- | --- |

(13)

Fattigdom og dertil knyttede faktorer som f.eks. arbejdsløshed eller lave uddannelsesniveauer berører fortsat visse vanskeligt stillede grupper, især romaerne, i uforholdsmæssig høj grad. De lavtkvalificerede har en særlig lav beskæftigelsesfrekvens (36,8 % sammenlignet med det europæiske gennemsnit på 53,4 %), specielt blandt mænd. Ifølge en række skøn lever 70 % af romaerne under fattigdomstærsklen. Langt størsteparten lever i ugunstigt stillede regioner med ringe adgang til arbejdsmarkedsmuligheder og offentlige tjenester.

| (14) | Smv'erne er blevet hæmmet af de komplekse lovgivningsmæssige rammer, en tung administrativ byrde og begrænset ansvarlighed og gennemsigtighed i den offentlige administration. Smv'erne har haft sværere ved at få adgang til tidlig finansiering end tilfældet er for gennemsnittet af smv'ere i EU som helhed. Det nationale reformprogram omfatter et antal foranstaltninger til at mindske de administrative byrder og forbedre erhvervsmiljøet generelt. Finansieringsmekanismerne uden for banksektoren spiller en mindre rolle end den, de spiller i andre europæiske lande. Effektiviteten af tidligere programmer til støtte for sektoren er ikke systematisk blevet evalueret. |
| --- | --- |

(14)

Smv'erne er blevet hæmmet af de komplekse lovgivningsmæssige rammer, en tung administrativ byrde og begrænset ansvarlighed og gennemsigtighed i den offentlige administration. Smv'erne har haft sværere ved at få adgang til tidlig finansiering end tilfældet er for gennemsnittet af smv'ere i EU som helhed. Det nationale reformprogram omfatter et antal foranstaltninger til at mindske de administrative byrder og forbedre erhvervsmiljøet generelt. Finansieringsmekanismerne uden for banksektoren spiller en mindre rolle end den, de spiller i andre europæiske lande. Effektiviteten af tidligere programmer til støtte for sektoren er ikke systematisk blevet evalueret.

| (15) | Kommissionen har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram for Ungarn og har også taget hensyn til regeringens hensigt om at følge europluspagten. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Ungarn, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Den finder, at den finanspolitiske tilpasningsstrategi især er baseret på udgiftssiden og at den frist i 2011, som Rådet fastsatte for nedbringelsen af underskuddet under tærsklen på 3 % af BNP, kun overholdes takket være de betydelige engangsindtægter, især fra pensionsaktiverne, og de strukturelle forbedringer vil først blive sat i gang i 2012. I betragtning af gennemførelsesricisiene kan det ikke udelukkes, at tærsklen igen overskrides i det pågældende år, medmindre der træffes yderligere foranstaltninger. Desuden sikrer konvergensprogrammet, som genberegnet af Kommissionen, på længere sigt ikke yderligere fremskridt i retning af opfyldelsen af den mellemfristede målsætning, selv om margenen er lille. Yderligere foranstaltninger for at øge arbejdsmarkedsdeltagelse og modernisere arbejdsformidlingerne vil kunne bidrage til at øge jobmulighederne. Yderligere reduktioner af de administrative byrder vil kunne bidrage til at forbedre erhvervsmiljøet og styrke smv'ernes vækst. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram for Ungarn og har også taget hensyn til regeringens hensigt om at følge europluspagten. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Ungarn, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Den finder, at den finanspolitiske tilpasningsstrategi især er baseret på udgiftssiden og at den frist i 2011, som Rådet fastsatte for nedbringelsen af underskuddet under tærsklen på 3 % af BNP, kun overholdes takket være de betydelige engangsindtægter, især fra pensionsaktiverne, og de strukturelle forbedringer vil først blive sat i gang i 2012. I betragtning af gennemførelsesricisiene kan det ikke udelukkes, at tærsklen igen overskrides i det pågældende år, medmindre der træffes yderligere foranstaltninger. Desuden sikrer konvergensprogrammet, som genberegnet af Kommissionen, på længere sigt ikke yderligere fremskridt i retning af opfyldelsen af den mellemfristede målsætning, selv om margenen er lille. Yderligere foranstaltninger for at øge arbejdsmarkedsdeltagelse og modernisere arbejdsformidlingerne vil kunne bidrage til at øge jobmulighederne. Yderligere reduktioner af de administrative byrder vil kunne bidrage til at forbedre erhvervsmiljøet og styrke smv'ernes vækst.

| (16) | På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 7. juli 2009 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Ungarns konvergensprogram, og Rådets udtalelse (3) afspejles især i henstilling 1) og 2) nedenfor. Rådet har under hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 undersøgt Ungarns nationale reformprogram, |
| --- | --- |

(16)

På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 7. juli 2009 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Ungarns konvergensprogram, og Rådets udtalelse (3) afspejles især i henstilling 1) og 2) nedenfor. Rådet har under hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 undersøgt Ungarns nationale reformprogram,

HENSTILLER, at Ungarn for perioden 2011-2012 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1. | Styrke den finanspolitiske indsats for at efterkommes (Rådets) henstilling om at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud på holdbar vis, bl.a. ved at undgå den strukturelle forringelse i 2011, som det planlagte budgetoverskud på 2 % af BNP indebærer, og sikre, at budgetunderskuddet holdes sikkert under tærsklen på 3 % af BNP i 2012 og fremover, hvilket vil bidrage til at reducere den høje offentlige gældskvote. Implementere fuldt ud de bebudede finanspolitiske foranstaltninger og vedtage yderligere finanspolitiske foranstaltninger af permanent art, om nødvendigt, senest i 2012-budgettet for at sikre budgetmålene for det år. 2012 budgettet bør også identificere yderligere foranstaltninger med henblik på at nå 2013-målet i konvergensprogrammet. Sikre, at der gøres fremskridt for at opfylde den mellemfristede målsætning på mindst 0,5 % af BNP om året indtil den mellemfristede målsætning er nået, og eventuelle uventede indtægter bør bruges til at fremskynde den finanspolitiske konsolidering. |
| --- | --- |

1.

Styrke den finanspolitiske indsats for at efterkommes (Rådets) henstilling om at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud på holdbar vis, bl.a. ved at undgå den strukturelle forringelse i 2011, som det planlagte budgetoverskud på 2 % af BNP indebærer, og sikre, at budgetunderskuddet holdes sikkert under tærsklen på 3 % af BNP i 2012 og fremover, hvilket vil bidrage til at reducere den høje offentlige gældskvote. Implementere fuldt ud de bebudede finanspolitiske foranstaltninger og vedtage yderligere finanspolitiske foranstaltninger af permanent art, om nødvendigt, senest i 2012-budgettet for at sikre budgetmålene for det år. 2012 budgettet bør også identificere yderligere foranstaltninger med henblik på at nå 2013-målet i konvergensprogrammet. Sikre, at der gøres fremskridt for at opfylde den mellemfristede målsætning på mindst 0,5 % af BNP om året indtil den mellemfristede målsætning er nået, og eventuelle uventede indtægter bør bruges til at fremskynde den finanspolitiske konsolidering.

| 2. | Vedtage og gennemføre forskrifter, der specificerer de operationelle aspekter af de nye forfatningsmæssige rammer for den finanspolitiske styring, herunder bl.a. de numeriske regler, som vil blive gennemført på centralt og lokalt niveau, indtil gældskvoten er faldet til under 50 % af BNP. For så vidt angår de finanspolitiske rammer, gennemføre og styrke flerårig finanspolitisk planlægning, forbedre de offentlige finansers gennemsigtighed og udvide det finanspolitiske råds kompetencer. |
| --- | --- |

2.

Vedtage og gennemføre forskrifter, der specificerer de operationelle aspekter af de nye forfatningsmæssige rammer for den finanspolitiske styring, herunder bl.a. de numeriske regler, som vil blive gennemført på centralt og lokalt niveau, indtil gældskvoten er faldet til under 50 % af BNP. For så vidt angår de finanspolitiske rammer, gennemføre og styrke flerårig finanspolitisk planlægning, forbedre de offentlige finansers gennemsigtighed og udvide det finanspolitiske råds kompetencer.

| 3. | Øge arbejdsmarkedsdeltagelsen gennem en budgetneutral lettelse af skattereformens virkninger for lavindkomstgrupperne. Styrke foranstaltningerne med henblik på at anspore kvindernes arbejdsmarkedsdeltagelse gennem en udbygning af børnepasnings- og førskolefaciliteter. |
| --- | --- |

3.

Øge arbejdsmarkedsdeltagelsen gennem en budgetneutral lettelse af skattereformens virkninger for lavindkomstgrupperne. Styrke foranstaltningerne med henblik på at anspore kvindernes arbejdsmarkedsdeltagelse gennem en udbygning af børnepasnings- og førskolefaciliteter.

| 4. | Træffe tiltag for at styrke arbejdsformidlingernes og andre serviceorganers kapacitet med henblik på at øge kvaliteten og effektiviteten af uddannelse, jobsøgningsbistand og individualiserede serviceydelser. Styrke aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der giver positive og velunderbyggede resultater. I samråd med interesseparterne indføre skræddersyede programmer for lavtkvalificerede og andre særligt vanskeligt stillede grupper. |
| --- | --- |

4.

Træffe tiltag for at styrke arbejdsformidlingernes og andre serviceorganers kapacitet med henblik på at øge kvaliteten og effektiviteten af uddannelse, jobsøgningsbistand og individualiserede serviceydelser. Styrke aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der giver positive og velunderbyggede resultater. I samråd med interesseparterne indføre skræddersyede programmer for lavtkvalificerede og andre særligt vanskeligt stillede grupper.

| 5. | Forbedre erhvervsmiljøet i kraft af gennemførelsen af alle de foranstaltninger, der er planlagt i forbindelse med lovgivningsreformen, og en mindskelse af de administrative byrder i det nationale reformprogram; vurdere effektiviteten af de nuværende politikker til støtte for smv'erne, og tilpasse de offentlige programmer, således at adgangen til finansiering uden for banksektoren forbedres. |
| --- | --- |

5.

Forbedre erhvervsmiljøet i kraft af gennemførelsen af alle de foranstaltninger, der er planlagt i forbindelse med lovgivningsreformen, og en mindskelse af de administrative byrder i det nationale reformprogram; vurdere effektiviteten af de nuværende politikker til støtte for smv'erne, og tilpasse de offentlige programmer, således at adgangen til finansiering uden for banksektoren forbedres.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2011.

På Rådets vegne

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 138 af 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Jf. artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.

3

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 15.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 209/14

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6229 — PAG/Mitsui/AMT JV)

(EØS-relevant tekst)

2011/C 209/04

Den 7. juli 2011 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6229. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6229. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

| 15.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 209/14

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6242 — Lactalis/Parmalat)

(EØS-relevant tekst)

2011/C 209/05

Den 14. juni 2011 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på fransk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6242. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6242. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

| 15.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 209/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 209/15

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6282 — ERG/Lukoil/JV)

(EØS-relevant tekst)

2011/C 209/06

Den 5. juli 2011 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6282. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6282. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

| 15.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 209/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 209/15

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6283 — Valero/Chevron)

(EØS-relevant tekst)

2011/C 209/07

Den 7. juli 2011 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6283. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6283. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

| 15.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 209/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 209/16

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6253 — Talis International Holding/Raphael Valves Industries)

(EØS-relevant tekst)

2011/C 209/08

Den 12. juli 2011 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6253. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6253. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 15.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 209/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 209/17

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 12. juli 2011

om udnævnelse af en suppleant for formanden for EF-Sortsmyndighedens appelkammer

2011/C 209/09

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2100/94 af 27. juli 1994 om EF-sortsbeskyttelse (1), særlig artikel 47, stk. 1,

under henvisning til den liste over ansøgere, som Kommissionen forelagde den 20. april 2011 efter at have indhentet udtalelse fra EF-Sortsmyndighedens administrationsråd, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 17. december 2007 vedtog Rådet afgørelse 2007/858/EF (2) om udnævnelse af Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ til formand for EF-Sortmyndighedens appelkammer og af Timothy MILLETT som hans suppleant. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. december 2007 vedtog Rådet afgørelse 2007/858/EF (2) om udnævnelse af Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ til formand for EF-Sortmyndighedens appelkammer og af Timothy MILLETT som hans suppleant.

| (2) | Efter Timothy MILLETTs fratræden er stillingen som suppleant for formanden for appelkammeret blevet ledig — |
| --- | --- |

(2)

Efter Timothy MILLETTs fratræden er stillingen som suppleant for formanden for appelkammeret blevet ledig —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Sari Kaarina HAUKKA, født den 12. juli 1966, udnævnes hermed til suppleant for formanden for EF-Sortsmyndighedens appelkammer for en periode på fem år.

Hendes mandat gælder fra den dato, hvor hun tiltræder sin stilling. Denne dato skal aftales mellem EF-Sortsmyndighedens præsident og administrationsråd.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2011.

På Rådets vegne

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Formand

---

(1)  EFT L 227 af 1.9.1994, s. 1.

1

(2)  EUT L 337 af 21.12.2007, s. 105.

2

---

| 15.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 209/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 209/18

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 12. juli 2011

om udnævnelse af præsidenten for EF-Sortsmyndigheden

2011/C 209/10

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2100/94 af 27. juli 1994 om EF-sortsbeskyttelse (1), særlig artikel 43, stk. 1,

under henvisning til den liste over ansøgere, som Kommissionen forelagde den 20. april 2011 efter at have indhentet udtalelse fra EF-Sortsmyndighedens administrationsråd, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 24. juli 2006 vedtog Rådet afgørelse 2006/551/EF (2) om udnævnelse af Bart KIEWIET til præsident for EF-Sortmyndigheden. |
| --- | --- |

(1)

Den 24. juli 2006 vedtog Rådet afgørelse 2006/551/EF (2) om udnævnelse af Bart KIEWIET til præsident for EF-Sortmyndigheden.

| (2) | Bart KIEWIETs mandat udløber den 31. juli 2011 — |
| --- | --- |

(2)

Bart KIEWIETs mandat udløber den 31. juli 2011 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Martin EKVAD, født den 15. maj 1965, udnævnes hermed til præsident for EF-Sortsmyndigheden i lønklasse AD 14 for en periode på fem år.

Hans mandat gælder fra den dato, hvor han tiltræder sin stilling. Denne dato skal aftales mellem EF-Sortsmyndighedens præsident og administrationsråd.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2011.

På Rådets vegne

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Formand

---

(1)  EFT L 227 af 1.9.1994, s. 1.

1

(2)  EUT L 217 af 8.8.2006, s. 28.

2

---

Europa-Kommissionen

| 15.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 209/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 209/19

---

Euroens vekselkurs (1)

14. juli 2011

2011/C 209/11

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,4202 |
| JPY | japanske yen | 112,24 |
| DKK | danske kroner | 7,4571 |
| GBP | pund sterling | 0,88095 |
| SEK | svenske kroner | 9,1975 |
| CHF | schweiziske franc | 1,1575 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,8380 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,435 |
| HUF | ungarske forint | 269,60 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7092 |
| PLN | polske zloty | 4,0310 |
| RON | rumænske leu | 4,2743 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,3376 |
| AUD | australske dollar | 1,3202 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3600 |
| HKD | hongkongske dollar | 11,0612 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6830 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7281 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 503,89 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,7473 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,1788 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4380 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 124,96 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,2663 |
| PHP | filippinske pesos | 60,961 |
| RUB | russiske rubler | 39,8605 |
| THB | thailandske bath | 42,734 |
| BRL | brasilianske real | 2,2339 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,5824 |
| INR | indiske rupee | 63,2130 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,4202

JPY

japanske yen

112,24

DKK

danske kroner

7,4571

GBP

pund sterling

0,88095

SEK

svenske kroner

9,1975

CHF

schweiziske franc

1,1575

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,8380

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,435

HUF

ungarske forint

269,60

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7092

PLN

polske zloty

4,0310

RON

rumænske leu

4,2743

TRY

tyrkiske lira

2,3376

AUD

australske dollar

1,3202

CAD

canadiske dollar

1,3600

HKD

hongkongske dollar

11,0612

NZD

newzealandske dollar

1,6830

SGD

singaporeanske dollar

1,7281

KRW

sydkoreanske won

1 503,89

ZAR

sydafrikanske rand

9,7473

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,1788

HRK

kroatiske kuna

7,4380

IDR

indonesiske rupiah

12 124,96

MYR

malaysiske ringgit

4,2663

PHP

filippinske pesos

60,961

RUB

russiske rubler

39,8605

THB

thailandske bath

42,734

BRL

brasilianske real

2,2339

MXN

mexicanske pesos

16,5824

INR

indiske rupee

63,2130

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 15.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 209/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 209/20

---

Meddelelse fra Kommissionen i henhold til artikel 14, stk. 1, og artikel 3, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 924/2009 om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2560/2001 (1)

2011/C 209/12

Den 16. september 2009 vedtog Rådet og Europa-Parlamentet forordning (EF) nr. 924/2009 om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet.

Ifølge artikel 14, stk. 1, i denne forordning kan en medlemsstat, som ikke benytter euroen som sin valuta, beslutte at udvide denne forordnings anvendelsesområde til sin nationale valuta. Det fastsættes endvidere i artikel 3, stk. 3, i forordningen, at en medlemsstat, som har givet underretning om sin beslutning om at udvide anvendelsesområdet til sin valuta, også kan beslutte, at en indenlandsk betaling, som foretages i denne medlemsstats valuta, skal anses for at svare til en grænseoverskridende betaling, som foretages i euro.

Den 26. maj 2011 modtog Kommissionen en underretning om, at den rumænske regering havde besluttet at udvide forordningens anvendelsesområde til betalinger i rumænske lei. Udvidelsen af forordningen til rumænske lei, jf. artikel 14, stk. 1, får virkning fjorten dage efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Officielle Tidende. Fra den dato opkræves der samme gebyrer for grænseoverskridende betalinger i rumænske lei som for indenlandske betalinger i lei.

De rumænske myndigheder har desuden besluttet, at fra den 1. januar 2012 skal en indenlandsk betaling, som foretages i rumænske lei, anses for at svare til en grænseoverskridende betaling, som foretages i lei og i euro. Fra den dato opkræves der samme gebyrer for grænseoverskridende betalinger i rumænske lei og i euro som for indenlandske betalinger i lei.

---

(1)  EUT L 266 af 9.10.2009, s. 11.

---

| 15.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 209/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 209/21

---

Oversigt over regulerede markeder og nationale bestemmelser til gennemførelse af de relevante krav i MiFID-direktivet (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF)

2011/C 209/13

I henhold til artikel 47 i direktivet om markeder for finansielle instrumenter (direktiv 2004/39/EF, EUT L 145 af 30.4.2004) kan hver medlemsstat give de markeder, som den er hjemland for, og som overholder dens gældende regler, status som »reguleret marked«.

I artikel 4, stk. 1, nr. 14, i direktiv 2004/39/EF er et »reguleret marked« defineret som et multilateralt system, der drives og/eller forvaltes af en markedsoperatør, som — inden for systemet og under iagttagelse af dettes ufravigelige regler — sætter forskellige tredjeparters interesse i køb og salg af finansielle instrumenter i forbindelse med hinanden eller befordrer dette på en sådan måde, at der indgås en aftale om finansielle instrumenter, der er optaget til handel efter dette markeds regler og/eller systemer, og som har opnået tilladelse og fungerer efter forskrifterne samt bestemmelserne i afsnit III i direktiv 2004/39/EF.

Det fastsættes i artikel 47 i direktiv 2004/39/EF, at alle medlemsstater skal opstille en ajourført liste over de regulerede markeder, som de har godkendt. Disse oplysninger skal meddeles de øvrige medlemsstater og Europa-Kommissionen. I henhold til samme artikel (artikel 47 i direktiv 2004/39/EF) skal Kommissionen offentliggøre en liste over de regulerede markeder, som den hvert år får meddelelse om, i Den Europæiske Unions Tidende. Denne liste er udarbejdet i overensstemmelse med dette krav.

Vedlagte liste viser navnet på de enkelte markeder, som de kompetente nationale myndigheder har godkendt som værende i overensstemmelse med definitionen på et »reguleret marked«. Herudover anføres den enhed, der er ansvarlig for at lede markederne, og den kompetente myndighed, der er ansvarlig for at udstede og godkende reglerne for markederne.

Som følge af lempede adgangskrav og specialisering i handelssegmenter ændres listen over »regulerede markeder« hurtigere end det var tilfældet under direktiv 93/22/EØF om investeringsservice. Det fastsættes desuden i artikel 47 i direktivet om markeder for finansielle instrumenter, at Europa-Kommissionen skal offentliggøre listen over regulerede markeder på sit websted og ajourføre den regelmæssigt. Følgelig vil Europa-Kommissionen ud over den årlige offentliggørelse i EUT have en opdateret version af denne liste på sin officielle webside (http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid_en.htm). Denne liste vil blive opdateret regelmæssigt på grundlag af oplysninger fra de nationale myndigheder. Medlemsstaterne opfordres til fortsat at give Kommissionen meddelelse om eventuelle tilføjelser til eller fjernelser fra listen over regulerede markeder, som de er hjemland for.

| Land | Det regulerede markeds navn | Driftsenhed | Kompetent myndighed for autorisation og tilsyn på markedet |
| --- | --- | --- | --- |
| Østrig | 1. | Amtlicher Handel (officielt marked) |

Land

Det regulerede markeds navn

Driftsenhed

Kompetent myndighed for autorisation og tilsyn på markedet

Østrig

1.

Amtlicher Handel (officielt marked)

| 2. | Geregelter Freiverkehr (andet reguleret marked) |
| --- | --- |

2.

Geregelter Freiverkehr (andet reguleret marked)

| 1.-2. | Berliner Börse AG. |
| --- | --- |

1.-2.

Berliner Börse AG.

| 1.-2. | Finansmarkeds-myndigheden |
| --- | --- |

1.-2.

Finansmarkeds-myndigheden

Belgien

| 1. | a) | Markedet »Euronext Brussels« |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Markedet »Euronext Brussels«

| b) | Markedet for derivater under Euronext Brussels |
| --- | --- |

b)

Markedet for derivater under Euronext Brussels

| 1. | Euronext Brussels SA/NV |
| --- | --- |

1.

Euronext Brussels SA/NV

| 1. | a) | Autorisation: Finansministeriet efter udtalelse fra Commission Bancaire, Financière et des Assurances (FSMA). |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Autorisation: Finansministeriet efter udtalelse fra Commission Bancaire, Financière et des Assurances (FSMA).

| b) | Tilsyn: FSMA |
| --- | --- |

b)

Tilsyn: FSMA

| 2. | Reguleret OTC-markedet for lineære obligationer, opdelte værdipapirer og statsgældsbeviser |
| --- | --- |

2.

Reguleret OTC-markedet for lineære obligationer, opdelte værdipapirer og statsgældsbeviser

| 2. | Fonds des rentes/Rentenfonds (livrentefond). |
| --- | --- |

2.

Fonds des rentes/Rentenfonds (livrentefond).

| 2. | a) | Autorisation: Lovgiveren (artikel 144, §2, i loven af 2.8.2002). |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Autorisation: Lovgiveren (artikel 144, §2, i loven af 2.8.2002).

| b) | Tilsyn: Livrentefondsudvalget (Comité du fonds des rentes) på vegne af FSMA. |
| --- | --- |

b)

Tilsyn: Livrentefondsudvalget (Comité du fonds des rentes) på vegne af FSMA.

Bulgarien

| 1. | Официален пазар (officielt marked) |
| --- | --- |

1.

Официален пазар (officielt marked)

| 2. | Неофициален пазар (uofficielt marked) |
| --- | --- |

2.

Неофициален пазар (uofficielt marked)

Българска Фондова Борса — София АД (Bulgariens fondsbørs — Sofia JSCo)

Комисия за финансов надзор (Bulgariens finanstilsyn)

Cypern

Cyperns fondsbørs

| 1. | Hovedmarked |
| --- | --- |

1.

Hovedmarked

| 2. | Parallelmarked |
| --- | --- |

2.

Parallelmarked

| 3. | Alternativt marked |
| --- | --- |

3.

Alternativt marked

| 4. | Obligationsmarkedet |
| --- | --- |

4.

Obligationsmarkedet

| 5. | Markeder for investeringsselskaber |
| --- | --- |

5.

Markeder for investeringsselskaber

| 6. | Markedet for store projekter |
| --- | --- |

6.

Markedet for store projekter

| 7. | Markedet for oceangående skibsfart |
| --- | --- |

7.

Markedet for oceangående skibsfart

| 1.-7. | Cyperns fondsbørs |
| --- | --- |

1.-7.

Cyperns fondsbørs

| 1.-7. | Cyperns værdipapir — og valutamyndighed |
| --- | --- |

1.-7.

Cyperns værdipapir — og valutamyndighed

Tjekkiet

| 1. | Hovedmarkedet (Hlavní trh) |
| --- | --- |

1.

Hovedmarkedet (Hlavní trh)

| 1.-2. | Prags fondsbørs |
| --- | --- |

1.-2.

Prags fondsbørs

| 1.-5. | Den tjekkiske nationalbank |
| --- | --- |

1.-5.

Den tjekkiske nationalbank

| 2. | Det frie marked (Volný trh) |
| --- | --- |

2.

Det frie marked (Volný trh)

| 3. | Det officielle marked |
| --- | --- |

3.

Det officielle marked

| 3. | RM System, den tjekkiske fondsbørs |
| --- | --- |

3.

RM System, den tjekkiske fondsbørs

| 4. | Terminsmarkedet |
| --- | --- |

4.

Terminsmarkedet

| 4.-5. | Prags energibørs |
| --- | --- |

4.-5.

Prags energibørs

| 5. | Spotmarkedet |
| --- | --- |

5.

Spotmarkedet

Danmark

| 1. | NASDAQ OMX Copenhagen A/S






  — | Aktiemarkedet |
| --- | --- | --- |

1.

NASDAQ OMX Copenhagen A/S

—

Aktiemarkedet

| — | Obligationsmarkedet |
| --- | --- |

—

Obligationsmarkedet

| — | Derivatmarkedet |
| --- | --- |

—

Derivatmarkedet

| 1. | Københavns Fondsbørs A/S |
| --- | --- |

1.

Københavns Fondsbørs A/S

Finanstilsynet

| 2. | Dansk Autoriseret Markedsplads A/S (autoriseret markedsplads = regulær handel med værdipapirer, der er optaget til handel, men ikke noteret på fondsbørsen) |
| --- | --- |

2.

Dansk Autoriseret Markedsplads A/S (autoriseret markedsplads = regulær handel med værdipapirer, der er optaget til handel, men ikke noteret på fondsbørsen)

| 2. | Dansk Autoriseret Markedsplads A/S (DAMP) |
| --- | --- |

2.

Dansk Autoriseret Markedsplads A/S (DAMP)

Estland

| 1. | Väärtpaberibörs (fondsbørsen)






  — | Põhinimekiri (hovedliste) |
| --- | --- | --- |

1.

Väärtpaberibörs (fondsbørsen)

—

Põhinimekiri (hovedliste)

| — | Võlakirjade nimekiri (obligationsliste) |
| --- | --- |

—

Võlakirjade nimekiri (obligationsliste)

| — | Fondiosakute nimekri (aktieliste) |
| --- | --- |

—

Fondiosakute nimekri (aktieliste)

| 2. | (Reguleret marked)






  — | Lisanimekiri (den sekundære liste) |
| --- | --- | --- |

2.

(Reguleret marked)

—

Lisanimekiri (den sekundære liste)

NASDAQ OMX Tallinn AS (NASDAQ OMX Tallinn Ltd.)

Det estiske finanstilsyn

Finland

Arvopaperipörssi (Fondsbørsen)

| — | Pörssilista (den officielle liste) |
| --- | --- |

—

Pörssilista (den officielle liste)

| — | Pre-lista (præliste) |
| --- | --- |

—

Pre-lista (præliste)

| — | Muut arvopaperit -lista (liste over andre værdipapirer) |
| --- | --- |

—

Muut arvopaperit -lista (liste over andre værdipapirer)

NASDAQ OMX Helsinki Oy (NASDAQ OMX Helsinki Ltd.)

Autorisation: finansministeriet.

Tilsyn:

| — | Godkendelse af regler: finansministeriet |
| --- | --- |

—

Godkendelse af regler: finansministeriet

| — | Tilsyn med overholdelse af regler: Finanssivalvonta, det finske finanstilsyn |
| --- | --- |

—

Tilsyn med overholdelse af regler: Finanssivalvonta, det finske finanstilsyn

Frankrig

| 5. | Euronext Paris |
| --- | --- |

5.

Euronext Paris

| 6. | MATIF |
| --- | --- |

6.

MATIF

| 7. | MONEP |
| --- | --- |

7.

MONEP

| 8. | BlueNext |
| --- | --- |

8.

BlueNext

Euronext Paris (1-4)

Forslag fra det franske finanstilsyn (Autorité des marchés financiers (AMF)).

Autorisation fra økonomimisteren (jf. artikel L.421-1 i valuta- og finansloven).

Tyskland

Fondsbørstilsynsmyndighederne i delstaterne og Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsauf-sicht (BaFin).

Statslige myndigheder:

| 1. | Börse Berlin (reguleret marked) |
| --- | --- |

1.

Börse Berlin (reguleret marked)

| 1. | Börse Berlin AG. |
| --- | --- |

1.

Börse Berlin AG.

| 1. | Senatsverwaltung für Wirtschaft und Technologie, Berlin. |
| --- | --- |

1.

Senatsverwaltung für Wirtschaft und Technologie, Berlin.

| 2. | Düsseldorfer Börse (reguleret marked) |
| --- | --- |

2.

Düsseldorfer Börse (reguleret marked)

| 2. | Börse Düsseldorf AG. |
| --- | --- |

2.

Börse Düsseldorf AG.

| 2. | Finansministeriet i delstaten Nordrhein-Westfalen, Düsseldorf. |
| --- | --- |

2.

Finansministeriet i delstaten Nordrhein-Westfalen, Düsseldorf.

| 3. | Frankfurter Wertpapierbörse (reguleret marked) |
| --- | --- |

3.

Frankfurter Wertpapierbörse (reguleret marked)

| 3. | Deutsche Börse AG. |
| --- | --- |

3.

Deutsche Börse AG.

| 3.&4. | Delstaten Hessens Ministerium für Wirtschaft, Verkehr und Landesentwicklung, Wiesbaden. |
| --- | --- |

3.&4.

Delstaten Hessens Ministerium für Wirtschaft, Verkehr und Landesentwicklung, Wiesbaden.

| 4. | Eurex Deutschland |
| --- | --- |

4.

Eurex Deutschland

| 4. | Eurex Frankfurt AG |
| --- | --- |

4.

Eurex Frankfurt AG

| 5. | Hanseatische Wertpapierbörse Hamburg (reguleret marked, Startup market) |
| --- | --- |

5.

Hanseatische Wertpapierbörse Hamburg (reguleret marked, Startup market)

| 5. | BÖAG Börsen AG |
| --- | --- |

5.

BÖAG Börsen AG

| 5. | Freie und Hansestadt Hamburg, Erhvervs- og arbejdsstyrelsen |
| --- | --- |

5.

Freie und Hansestadt Hamburg, Erhvervs- og arbejdsstyrelsen

| 6. | Niedersächsische Börse zu Hannover (reguleret marked) |
| --- | --- |

6.

Niedersächsische Börse zu Hannover (reguleret marked)

| 6. | BÖAG Börsen AG |
| --- | --- |

6.

BÖAG Börsen AG

| 6. | Delstaten Niedersachsens Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover |
| --- | --- |

6.

Delstaten Niedersachsens Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover

| 7. | Börse München (reguleret marked) |
| --- | --- |

7.

Börse München (reguleret marked)

| 7. | Bayerische Börse AG |
| --- | --- |

7.

Bayerische Börse AG

| 7. | Delstaten Bayerns Staatsministerium für Wirtschaft, Verkehr und Technologie, München; |
| --- | --- |

7.

Delstaten Bayerns Staatsministerium für Wirtschaft, Verkehr und Technologie, München;

| 8. | Baden-Württembergische Wertpapierbörse (reguleret marked) |
| --- | --- |

8.

Baden-Württembergische Wertpapierbörse (reguleret marked)

| 8. | Börse-Stuttgart AG |
| --- | --- |

8.

Börse-Stuttgart AG

| 8. | Wirtschaftsministerium i delstaten Baden-Württemberg, Stuttgart. |
| --- | --- |

8.

Wirtschaftsministerium i delstaten Baden-Württemberg, Stuttgart.

| 9. | Den Europæiske Energibørs |
| --- | --- |

9.

Den Europæiske Energibørs

| 9. | Den Europæiske Energibørs AG, Leipzig |
| --- | --- |

9.

Den Europæiske Energibørs AG, Leipzig

| 9. | Delstaten Sachens Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit, Dresden |
| --- | --- |

9.

Delstaten Sachens Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit, Dresden

| 10. | Tradegate Exchange |
| --- | --- |

10.

Tradegate Exchange

| 10. | Tradegate Exchange GmbH, Berlin |
| --- | --- |

10.

Tradegate Exchange GmbH, Berlin

| 10. | Senatsverwaltung für Wirtschaft und Technologie, Berlin. |
| --- | --- |

10.

Senatsverwaltung für Wirtschaft und Technologie, Berlin.

Grækenland

| 1. | Athens fondsbørs






  — | Værdipapirmarkedet |
| --- | --- | --- |

1.

Athens fondsbørs

—

Værdipapirmarkedet

| — | Derivatmarkedet |
| --- | --- |

—

Derivatmarkedet

| 1. | Athens fondsbørs |
| --- | --- |

1.

Athens fondsbørs

| 1. | Den hellenske kapitalmarkedskommission (HCMC) |
| --- | --- |

1.

Den hellenske kapitalmarkedskommission (HCMC)

| 2. | Markedet for elektroniske sekundære værdipapirer (HDAT-markedet for gældsinstrumenter) |
| --- | --- |

2.

Markedet for elektroniske sekundære værdipapirer (HDAT-markedet for gældsinstrumenter)

| 2. | Den græske centralbank |
| --- | --- |

2.

Den græske centralbank

| 2. | Den hellenske kapitalmarkedskommission (HCMC) |
| --- | --- |

2.

Den hellenske kapitalmarkedskommission (HCMC)

Ungarn

Budapesti Értéktőzsde Zrt. (Budapests fondsbørs)

| — | Részvényszekció (aktieafdelingen) |
| --- | --- |

—

Részvényszekció (aktieafdelingen)

| — | Hitelpapír szekció (afdelingen for gældsinstrumenter) |
| --- | --- |

—

Hitelpapír szekció (afdelingen for gældsinstrumenter)

| — | Származékos szekció (afdelingen for derivater) |
| --- | --- |

—

Származékos szekció (afdelingen for derivater)

| — | Áru szekció (afdelingen for råvarer) |
| --- | --- |

—

Áru szekció (afdelingen for råvarer)

Budapesti Értéktőzsde Zrt. (Budapests fondsbørs)

Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (det ungarske finanstilsyn)

Irland

Hovedværdipapirmarkedet på den irske fondsbørs

Irish Stock Exchange Ltd. (Den irske fondsbørs)

Den irske centralbank autoriserer »regulerede markeder« og (undtagen børsnoteringsbetingelser) fører tilsyn med, om markedsoperatøren opfylder kravene i MiFID-direktivet

Italien

| 1. | Det elektroniske aktiemarked (MTA) |
| --- | --- |

1.

Det elektroniske aktiemarked (MTA)

| 2. | Det elektroniske obligationsmarked (MOT) |
| --- | --- |

2.

Det elektroniske obligationsmarked (MOT)

| 3. | Elektroniske investeringsmidler og ETC-marked (ETF-Plus) |
| --- | --- |

3.

Elektroniske investeringsmidler og ETC-marked (ETF-Plus)

| 4. | Det elektroniske marked for værdipapirderivater (SeDeX) |
| --- | --- |

4.

Det elektroniske marked for værdipapirderivater (SeDeX)

| 5. | Markedet for investeringsinstrumenter (MIV) |
| --- | --- |

5.

Markedet for investeringsinstrumenter (MIV)

| 6. | Det italienske marked for værdipapirderivater for handel som omhandlet i artikel 1 (2) (f) og a (2) i den konsoliderede lov om finanser. (IDEM) |
| --- | --- |

6.

Det italienske marked for værdipapirderivater for handel som omhandlet i artikel 1 (2) (f) og a (2) i den konsoliderede lov om finanser. (IDEM)

| 1.-6. | Borsa Italiane SpA |
| --- | --- |

1.-6.

Borsa Italiane SpA

Consob autoriserer virksomheder, der forvalter markeder og godkender deres vedtægter og statutter.

For engrosmarkeder for statspapirer autoriseres forvaltningsselskabet af økonomi- og finansministeriet under hensyntagen til udtalelse fra Consob og Banca d'Italia

| 7. | Engrosmarkedet og markedet for udenlandske statspapirer (MTS) |
| --- | --- |

7.

Engrosmarkedet og markedet for udenlandske statspapirer (MTS)

| 8. | Engrosmarkedet for ikke-statslige obligationer og værdipapirer udstedt af internationale organisationer med regeringsdeltagelse (MTS Corporate) |
| --- | --- |

8.

Engrosmarkedet for ikke-statslige obligationer og værdipapirer udstedt af internationale organisationer med regeringsdeltagelse (MTS Corporate)

| 9. | Engroshandel med statspapirer via internettet (BondVision) |
| --- | --- |

9.

Engroshandel med statspapirer via internettet (BondVision)

| 7.-9. | Società per il Mercato dei Titoli di Stato — MTS SpA |
| --- | --- |

7.-9.

Società per il Mercato dei Titoli di Stato — MTS SpA

Letland

NASDAQ OMX Riga:

| — | Hovedliste |
| --- | --- |

—

Hovedliste

| — | Liste over gældsinstrumenter |
| --- | --- |

—

Liste over gældsinstrumenter

| — | Den sekundære liste |
| --- | --- |

—

Den sekundære liste

| — | Aktieliste |
| --- | --- |

—

Aktieliste

JSC NASDAQ OMX Riga

Finanšu un kapitāla tirgus komisija (Finans- og kapitalmarkeds-kommissionen)

Litauen

Nasdaq OMX Vilnius:

| — | Hovedlisten fra Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Hovedlisten fra Nasdaq OMX Vilnius

| — | Den sekundære liste fra Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Den sekundære liste fra Nasdaq OMX Vilnius

| — | Listen over gældsinstrumenter fra Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Listen over gældsinstrumenter fra Nasdaq OMX Vilnius

| — | Aktielisten fra Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Aktielisten fra Nasdaq OMX Vilnius

Nasdaq OMX Vilnius

Litauens værdipapirkommission

Luxembourg

Bourse de Luxembourg

Société de la Bourse de Luxembourg SA

Tilsynskommission for finanssektoren

Malta

Maltas Fondsbørs

Maltas Fondsbørs

Maltas finanstilsyn

Nederlandene

| 1. | a) | Euronext Amsterdams kontant marked:






  — | NYSE Euronext Amsterdam |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

Euronext Amsterdams kontant marked:

—

NYSE Euronext Amsterdam

| b) | Euronext Amsterdams derivatmarked Market-






  — | NYSE Liffe Amsterdam |
| --- | --- | --- |

b)

Euronext Amsterdams derivatmarked Market-

—

NYSE Liffe Amsterdam

| 1. | NYSE Euronext (International) BV, NYSE Euronext (Holding) BV, Euronext NV, en Euronext Amsterdam NV |
| --- | --- |

1.

NYSE Euronext (International) BV, NYSE Euronext (Holding) BV, Euronext NV, en Euronext Amsterdam NV

| 1.-2. | Licens udstedt af finansministeren efter indstilling fra den nederlandske finansmarkedsmyndighed
  Tilsyn varetages af den nederlandske finansmarkedsmyndighed og det nederlandske finansministerium |
| --- | --- |

1.-2.

Licens udstedt af finansministeren efter indstilling fra den nederlandske finansmarkedsmyndighed

Tilsyn varetages af den nederlandske finansmarkedsmyndighed og det nederlandske finansministerium

| 2. | Endex |
| --- | --- |

2.

Endex

| 2. | APX-ENDEX Derivatives B.V. |
| --- | --- |

2.

APX-ENDEX Derivatives B.V.

Polen

| 1. | Rynek podstawowy (hovedmarkedet) |
| --- | --- |

1.

Rynek podstawowy (hovedmarkedet)

| 1.&2. | Giełda Papierów Wartościowych w Warszawie SA (Warszawas fondsbørs) |
| --- | --- |

1.&2.

Giełda Papierów Wartościowych w Warszawie SA (Warszawas fondsbørs)

| 1.-3. | Komisja Nadzoru Finansowego (den polske finanstilsynskommission) |
| --- | --- |

1.-3.

Komisja Nadzoru Finansowego (den polske finanstilsynskommission)

| 2. | Rynek równoległy (parallelmarkedet) |
| --- | --- |

2.

Rynek równoległy (parallelmarkedet)

| 3. | Regulowany Rynek Pozagiełdowy (det regulerede efterbørsmarked) |
| --- | --- |

3.

Regulowany Rynek Pozagiełdowy (det regulerede efterbørsmarked)

| 3. | BondSpot SA |
| --- | --- |

3.

BondSpot SA

Portugal

| 1. | Eurolist fra Euronext Lissabon (markedet for officielle børsnoteringer) |
| --- | --- |

1.

Eurolist fra Euronext Lissabon (markedet for officielle børsnoteringer)

| 1.-2. | Euronext Lisbon — Sociedade Gestora de Mercados Regulamentados, SA |
| --- | --- |

1.-2.

Euronext Lisbon — Sociedade Gestora de Mercados Regulamentados, SA

Finansministeriet autoriserer markederne på forslag fra Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (CMVM), som er ansvarlig for markedsregulering og —tilsyn.

| 2. | Mercado de Futuros e Opções (markedet for futures og optioner) |
| --- | --- |

2.

Mercado de Futuros e Opções (markedet for futures og optioner)

| 3. | MEDIP — Mercado Especial de Dívida Pública (det særlige marked for offentlig gæld) |
| --- | --- |

3.

MEDIP — Mercado Especial de Dívida Pública (det særlige marked for offentlig gæld)

| 3. | MTS Portugal — Sociedade Gestora Mercado Especial Dívida Pública SA |
| --- | --- |

3.

MTS Portugal — Sociedade Gestora Mercado Especial Dívida Pública SA

| 4. | MIBEL — Mercado Regulamentado de Derivados do MIBEL. (energimarkedet) |
| --- | --- |

4.

MIBEL — Mercado Regulamentado de Derivados do MIBEL. (energimarkedet)

| 4. | OMIP — Operador do Mercado Ibérico de Energia (Pólo Português), Sociedade Gestora de Mercado Regulamentado, SA (OMIP). |
| --- | --- |

4.

OMIP — Operador do Mercado Ibérico de Energia (Pólo Português), Sociedade Gestora de Mercado Regulamentado, SA (OMIP).

Rumænien

| 1. | Piața reglementată (det regulerede spotmarked — BVB) |
| --- | --- |

1.

Piața reglementată (det regulerede spotmarked — BVB)

| 1 og 2. | Bursa de Valori București SA (Bukarests Fondsbørs SA) |
| --- | --- |

1 og 2.

Bursa de Valori București SA (Bukarests Fondsbørs SA)

| 1-4. | Comisia Națională a Valorilor Mobiliare (Rumæniens nationale værdipapirkommission) |
| --- | --- |

1-4.

Comisia Națională a Valorilor Mobiliare (Rumæniens nationale værdipapirkommission)

| 2. | Piața reglementată la termen (det regulerede derivatmarked — BVB) |
| --- | --- |

2.

Piața reglementată la termen (det regulerede derivatmarked — BVB)

| 3. | Piața reglementată — (det regulerede derivatmarked — SIBEX) |
| --- | --- |

3.

Piața reglementată — (det regulerede derivatmarked — SIBEX)

| 3 og 4. | S.C. SIBEX-Sibiu Stock Exchange SA |
| --- | --- |

3 og 4.

S.C. SIBEX-Sibiu Stock Exchange SA

| 4. | Piața reglementată la termen (det regulerede derivatmarked — SIBEX) |
| --- | --- |

4.

Piața reglementată la termen (det regulerede derivatmarked — SIBEX)

Slovakiet

| 1. | Markedet for børsnoterede værdipapirer






  — | Hovedmarkedet for børsnoterede værdipapirer |
| --- | --- | --- |

1.

Markedet for børsnoterede værdipapirer

—

Hovedmarkedet for børsnoterede værdipapirer

| — | Det parallelle marked |
| --- | --- |

—

Det parallelle marked

| 2. | Det regulerede frie marked |
| --- | --- |

2.

Det regulerede frie marked

Bratislavas Fondsbørs

Slovakiets centralbank

Slovenien

Ljubljanas officielle fondsbørsmarked (Borzna trg)

Værdipapirmarkeds-myndigheden (Ljubljanska borza)

Markedet for værdipapirer (Agencija za trg vrednostnih papirjev)

Spanien

| A. | Bolsas de Valores (omfatter alle segmenter, første og sekundære marked) |
| --- | --- |

A.

Bolsas de Valores (omfatter alle segmenter, første og sekundære marked)

CNMV (Comisión Nacional del Mercado de Valores). Banco de España er ansvarlig for markedet for offentlig gæld.

| 1. | Fondsbørsen i Barcelona |
| --- | --- |

1.

Fondsbørsen i Barcelona

| A1. | Sociedad Rectora de la Bolsa de Valores de Barcelona SA |
| --- | --- |

A1.

Sociedad Rectora de la Bolsa de Valores de Barcelona SA

| 2. | Fondsbørsen i Bilbao |
| --- | --- |

2.

Fondsbørsen i Bilbao

| A2. | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Bilbao SA |
| --- | --- |

A2.

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Bilbao SA

| 3. | Fondsbørsen i Madrid |
| --- | --- |

3.

Fondsbørsen i Madrid

| A3. | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Madrid SA |
| --- | --- |

A3.

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Madrid SA

| 4. | Fondsbørsen i Valencia |
| --- | --- |

4.

Fondsbørsen i Valencia

| A4. | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Valencia. SA |
| --- | --- |

A4.

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Valencia. SA

| B. | Mercados oficiales de Productos Financieros Derivados |
| --- | --- |

B.

Mercados oficiales de Productos Financieros Derivados

| 1. | MEFF Renta Fija |
| --- | --- |

1.

MEFF Renta Fija

| B1. | Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de RENTA Fija SA |
| --- | --- |

B1.

Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de RENTA Fija SA

| 2. | MEFF |
| --- | --- |

2.

MEFF

| B2. | Soc. Rectora de Productos Derivados SAU |
| --- | --- |

B2.

Soc. Rectora de Productos Derivados SAU

| C. | Mercado MFAO de Futuros del Aceite de Oliva |
| --- | --- |

C.

Mercado MFAO de Futuros del Aceite de Oliva

| C. | (MFAO) Sociedad rectora del Mercado de Futuros del Aceite de Oliva, SA |
| --- | --- |

C.

(MFAO) Sociedad rectora del Mercado de Futuros del Aceite de Oliva, SA

| D. | AIAF Mercado de Renta Fija |
| --- | --- |

D.

AIAF Mercado de Renta Fija

| D. | AIAF Mercado de Renta Fija |
| --- | --- |

D.

AIAF Mercado de Renta Fija

| E. | Mercados de Deuda Pública en Anotaciones |
| --- | --- |

E.

Mercados de Deuda Pública en Anotaciones

| E. | Banco de España |
| --- | --- |

E.

Banco de España

Sverige

| 1. | Nasdaq OMX Stockholm






  — | reguleret marked for aktier og finansielle instrumenter svarende til aktier |
| --- | --- | --- |

1.

Nasdaq OMX Stockholm

—

reguleret marked for aktier og finansielle instrumenter svarende til aktier

| — | reguleret derivatmarked |
| --- | --- |

—

reguleret derivatmarked

| — | reguleret marked for obligationer og finansielle instrumenter svarende til obligationer |
| --- | --- |

—

reguleret marked for obligationer og finansielle instrumenter svarende til obligationer

| 1. | NASDAQ OMX Stockholm AB |
| --- | --- |

1.

NASDAQ OMX Stockholm AB

Finansinspektionen

| 2. | Nordic Growth Market NGM






  — | reguleret marked for aktier og finansielle instrumenter svarende til aktier |
| --- | --- | --- |

2.

Nordic Growth Market NGM

—

reguleret marked for aktier og finansielle instrumenter svarende til aktier

| — | reguleret marked for andre typer finansielle instrumenter end aktier og finansielle instrumenter svarende til aktier |
| --- | --- |

—

reguleret marked for andre typer finansielle instrumenter end aktier og finansielle instrumenter svarende til aktier

| 2. | Nordic Growth Market NGM AB |
| --- | --- |

2.

Nordic Growth Market NGM AB

| 3. | Burgundy






  — | reguleret marked for warrants, certifikater, strukturerede produkter og fondsandele |
| --- | --- | --- |

3.

Burgundy

—

reguleret marked for warrants, certifikater, strukturerede produkter og fondsandele

| 3. | Burgundy AB |
| --- | --- |

3.

Burgundy AB

Det Forenede Kongerige

| 1. | EDX |
| --- | --- |

1.

EDX

| 1. | EDX London Limited |
| --- | --- |

1.

EDX London Limited

| 1.-7. | Myndigheden for finansielle tjenesteydelser |
| --- | --- |

1.-7.

Myndigheden for finansielle tjenesteydelser

| 2. | PLUS Stock Exchange |
| --- | --- |

2.

PLUS Stock Exchange

| 2. | PLUS Markets Group plc |
| --- | --- |

2.

PLUS Markets Group plc

| 3. | The London International Financial Futures and Options Exchanges (LIFFE) |
| --- | --- |

3.

The London International Financial Futures and Options Exchanges (LIFFE)

| 3.&4. | LIFFE Administration and Management |
| --- | --- |

3.&4.

LIFFE Administration and Management

| 4. | NYSE Euronext London |
| --- | --- |

4.

NYSE Euronext London

| 5. | The London Metal Exchange |
| --- | --- |

5.

The London Metal Exchange

| 5. | The London Metal Exchange Limited |
| --- | --- |

5.

The London Metal Exchange Limited

| 6. | Intercontinental Exchange — ICE Futures Europe |
| --- | --- |

6.

Intercontinental Exchange — ICE Futures Europe

| 6. | ICE Futures Europe |
| --- | --- |

6.

ICE Futures Europe

| 7. | London Stock Exchange (reguleret marked) |
| --- | --- |

7.

London Stock Exchange (reguleret marked)

| 7. | London Stock Exchange plc |
| --- | --- |

7.

London Stock Exchange plc

Island

Nasdaq OMX Iceland hf.

| — | Reguleret marked for aktier og obligationer |
| --- | --- |

—

Reguleret marked for aktier og obligationer

Nasdaq OMX Iceland hf.

Fjármálaeftirlitið (finanstilsynsmyndighed)

Liechtenstein

N.A.

N.A.

N.A.

Norge

| 1. | Oslos Fondsbørs (officiel liste)






  — | Aktiemarkedet |
| --- | --- | --- |

1.

Oslos Fondsbørs (officiel liste)

—

Aktiemarkedet

| — | Derivatmarkedet (finansielt) |
| --- | --- |

—

Derivatmarkedet (finansielt)

| — | Obligationsmarkedet |
| --- | --- |

—

Obligationsmarkedet

| 1. | Oslo Børs ASA |
| --- | --- |

1.

Oslo Børs ASA

Finanstilsynet

| 2. | Oslo Axess






  — | Aktiemarkedet |
| --- | --- | --- |

2.

Oslo Axess

—

Aktiemarkedet

| 2. | Oslo Børs ASA |
| --- | --- |

2.

Oslo Børs ASA

| 3. | Nasdaq OMX Commodities Europe (tidligere Nord Pool) (officiel liste)






  — | Derivatmarkedet (varer) |
| --- | --- | --- |

3.

Nasdaq OMX Commodities Europe (tidligere Nord Pool) (officiel liste)

—

Derivatmarkedet (varer)

| 3. | Nasdaq OMX Oslo ASA (tidligere Nord Pool ASA) |
| --- | --- |

3.

Nasdaq OMX Oslo ASA (tidligere Nord Pool ASA)

| 4. | Fish Pool






  — | Derivatmarkedet (varer) |
| --- | --- | --- |

4.

Fish Pool

—

Derivatmarkedet (varer)

| 4. | Fish Pool ASA |
| --- | --- |

4.

Fish Pool ASA

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 15.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 209/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 209/29

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6324 — Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2011/C 209/14

| 1. | Den 11. juli 2011 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Bain Capital Investors, LLC (»Bain Capital Investors«) og Hellman & Friedman Corporate Investors VII, Ltd eller dets datterselskaber (sammen med virksomhedens tilknyttede fonde og parallelle fonde og fondsenheder, »HFCP VII«) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over hele Securitas Direct AB og ESML SD Iberia Holding, S.L.U. og deres underafdelinger (»Securitas Direct«), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 11. juli 2011 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Bain Capital Investors, LLC (»Bain Capital Investors«) og Hellman & Friedman Corporate Investors VII, Ltd eller dets datterselskaber (sammen med virksomhedens tilknyttede fonde og parallelle fonde og fondsenheder, »HFCP VII«) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over hele Securitas Direct AB og ESML SD Iberia Holding, S.L.U. og deres underafdelinger (»Securitas Direct«), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Bain Capital Investors: privat investeringsselskab |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Bain Capital Investors: privat investeringsselskab

| — | HFCP VII: privat egenkapitalfond |
| --- | --- |

—

HFCP VII: privat egenkapitalfond

| — | Securitas Direct: levering af sikkerhedstjenester. |
| --- | --- |

—

Securitas Direct: levering af sikkerhedstjenester.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6324 — Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6324 — Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---