# Euroopa Liidu C 238/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.238.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 238 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide13. august 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.238.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 238

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide13. august 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2011/C 238/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 232, 6.8.2011 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2011/C 238/01

Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 232, 6.8.2011

Euroopa Liidu Teatajas

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2011/C 238/02 | Kohtuasi C-97/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Commissione Tributaria Provinciale di Palermo (Itaalia) 28. veebruaril 2011. aastal — Amia Spa (likvideerimisel) versus Provincia Regionale di Palermo | 2 |
| 2011/C 238/03 | Kohtuasi C-104/11 P: Stichting Nederlandse Publieke Omroepi, varem Nederlandse Omroep Stichting (NOS), 1. märtsil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene, laiendatud koda) 16. detsembri 2010. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-231/06 ja T-237/06: Madalmaade Kuningriik (T-231/06) ja Nederlandse Omroep Stichting (NOS) (T-237/06) versus Euroopa Komisjon | 2 |
| 2011/C 238/04 | Kohtuasi C-105/11 P: Madalmaade Kuningriigi 2. märtsil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene, laiendatud koda) 16. detsembri 2010. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-231/06 ja T-237/06: Madalmaade Kuningriik (T-231/06) ja Nederlandse Omroep Stichting (NOS) (T-237/06) versus Euroopa Komisjon | 3 |
| 2011/C 238/05 | Kohtuasi C-113/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Ragusa (Itaalia) 7. märtsil 2011. aastal — Kriminaalmenetlus Mohamed Ali Cherni süüdistuses | 4 |
| 2011/C 238/06 | Kohtuasi C-236/11: 17. mail 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik | 4 |
| 2011/C 238/07 | Kohtuasi C-251/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal administratif de Rennes (Prantsusmaa) 23. mail 2011 — Martial Huet versus Université de Bretagne occidentale | 4 |
| 2011/C 238/08 | Kohtuasi C-257/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel București (Rumeenia) 26. mai 2010. aastal — SC Gran Via Moinești srl versus Agenția Naționala de Administrare Fiscala (ANAF), Administrația Finanțelor Publice Sector 1 | 4 |
| 2011/C 238/09 | Kohtuasi C-261/11: 26. mail 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Taani Kuningriik | 5 |
| 2011/C 238/10 | Kohtuasi C-276/11 P: Viega GmbH & Co. KG 3. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-375/06: Viega GmbH & Co. KG versus Euroopa Komisjon | 5 |
| 2011/C 238/11 | Kohtuasi C-280/11 P: Euroopa Liidu Nõukogu 6. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 22. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-233/09: Access Info Europe versus Euroopa Liidu Nõukogu | 6 |
| 2011/C 238/12 | Kohtuasi C-284/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Varhoven administrativen sad (Bulgaaria) 8. juunil 2011 — EMS Bulgaria TRANSPORT OOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto, grad Plovdiv, pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite (riikliku maksuameti keskasutuse Plovdivi osakonna Vaided ja täitmise haldamine direktor) | 7 |
| 2011/C 238/13 | Kohtuasi C-285/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Varna (Bulgaaria) 8. juunil 2011 — Bonik EOOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto, grad Varna, pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite | 8 |
| 2011/C 238/14 | Kohtuasi C-286/11 P: Euroopa Komisjoni 7. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-382/06: Tomkins plc versus Euroopa Komisjon | 9 |
| 2011/C 238/15 | Kohtuasi C-287/11 P: Euroopa Komisjoni 6. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-385/06: Aalberts Industries NV, Comap SA, varem Aquatis France SAS, Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG versus Euroopa Komisjon | 10 |
| 2011/C 238/16 | Kohtuasi C-297/11: 14. juunil 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka vabariik | 11 |
| 2011/C 238/17 | Kohtuasi C-306/11 P: XXXLutz Marken GmbH 14. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-54/09: XXLLutz Marken GmbH versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused); teine menetluspool: Natura Selection S.L. | 12 |
| 2011/C 238/18 | Kohtuasi C-314/11 P: Euroopa Komisjoni 24. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 13. aprilli 2011. aasta määruse peale kohtuasjas T-320/09: Planet AE versus Euroopa Komisjon | 12 |
| | Üldkohus |
| 2011/C 238/19 | Kohtuasi T-161/04: Üldkohtu 7. juuli 2011. aasta otsus — Valero Jordana versus komisjon (Juurdepääs dokumentidele — Määrus (EÜ) nr 1049/2001 — Üldkonkursi reservnimekiri ja ametnike ametisse nimetamise üksikotsused — Juurdepääsu keelamine — Erand, mis puudutab eraelu ja isikupuutumatuse kaitset — Isikuandmete kaitse — Määrus (EÜ) nr 45/2001) | 14 |
| 2011/C 238/20 | Kohtuasi T-283/08 P: Üldkohtu 7. juuli 2011. aasta otsus — Longinidis versus Cedefop (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ajutised teenistujad — Tähtajatu tööleping — Töölepingu ülesütlemine — Põhjendus — Ilmne hindamisviga — Kaitseõigused) | 14 |
| 2011/C 238/21 | Kohtuasi T-463/08: Üldkohtu 30. juuni 2011. aasta otsus — Imagion versus Siseturu Ühtlustamise Amet (DYNAMIC HD) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi DYNAMIC HD taotlus — Absoluutsed keeldumispõhjused — Eristusvõime puudumine — Eristusvõime puudumine — Kasutamise käigus omandatud eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b ja lõige 3) | 15 |
| 2011/C 238/22 | Kohtuasi T-258/09: Üldkohtu 6. juuli 2011. aasta otsus — i-content versus Siseturu Ühtlustamise Amet (BETWIN) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi BETWIN taotlus — Absoluutsed keeldumispõhjused — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktid b ja c — Põhjendamiskohustus — Võrdne kohtlemine — EÜ artikkel 49) | 15 |
| 2011/C 238/23 | Kohtuasi T-318/09: Üldkohtu 6. juuli 2011. aasta otsus — Audi ja Volkswagen versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi TDI taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus — Kasutamise käigus omandatud eristusvõime puudumine — Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti c ja lõike 3 rikkumine — Määruse nr 207/2009 artikkel 75 ja artikli 76 lõige 1) | 15 |
| 2011/C 238/24 | Kohtuasi T-235/10: Üldkohtu 6. juuli 2011. aasta otsus — Timehouse versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Sakilise äärega kella kuju) (Ühenduse kaubamärk — Ruumilise kaubamärgi registreerimise taotlus — Sakilise äärega kella kuju — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b) | 16 |
| 2011/C 238/25 | Kohtuasi T-343/09: Üldkohtu 27. juuni 2011. aasta määrus — Amecke Fruchtsaft versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Uhse (69 Sex up) (Ühenduse kaubamärk — Vastulause — Vastulause tagasivõtmine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 16 |
| 2011/C 238/26 | Kohtuasi T-409/09: Üldkohtu 22. juuni 2011. aasta määrus — Evropaïki Dynamiki versus komisjon (Lepinguväline vastutus — Teenuste riigihankelepingud — Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine — Otsuse tühistamine Üldkohtu otsusega — Aegumine — Vahemaal põhinevad tähtajad — Hagi, mis on osaliselt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu) | 16 |
| 2011/C 238/27 | Kohtuasi T-452/09 P: Üldkohtu 21. juuni 2011. aasta määrus — Rosenbaum versus komisjon (Apellatsioonikaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Palgaastme ja -järgu määramine töölevõtmisel — Asjaomase isiku töökogemuse arvesse võtmine — Personalieeskirjade artikkel 31 — Põhjendamiskohustus) | 16 |
| 2011/C 238/28 | Kohtuasi T-12/10 P: Üldkohtu 21. juuni 2011. aasta määrus — Marcuccio versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Kulude hüvitamine — Teatis, milles komisjon annab teada oma kavatsusest teha hageja invaliidsustoetusest mahaarvamine — Isikut kahjustava meetme puudumine — Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ning osaliselt ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus) | 17 |
| 2011/C 238/29 | Kohtuasi T-125/10: Üldkohtu 27. juuni 2011. aasta määrus — Amecke Fruchtsaft versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Uhse (69 Sex up) (Ühenduse kaubamärk — Vastulause — Vastulause tagasivõtmine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 17 |
| 2011/C 238/30 | Kohtuasi T-256/10 P: Üldkohtu 20. juuni 2011. aasta määrus — Marcuccio versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Isiklike asjade kolimine — Apellandi taotluste vaikimisi ja sõnaselgelt rahuldamata jätmine — Põhjendamiskohustus — Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ning osaliselt ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus) | 17 |
| 2011/C 238/31 | Kohtuasi T-160/10: 19. aprillil 2011 esitatud hagi — J versus parlament | 18 |
| 2011/C 238/32 | Kohtuasi T-231/11: 2. mail 2011 esitatud hagi — Fraas versus Siseturu Ühtlustamise Amet (tumehall, helehall, helesinine, tumesinine, ookrikarva ja beež ruudumuster) | 18 |
| 2011/C 238/33 | Kohtuasi T-247/11: 13. mail 2011 esitatud hagi — FairWild Foundation versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Wild (FAIRWILD) | 18 |
| 2011/C 238/34 | Kohtuasi T-263/11: 23. mail 2011 esitatud hagi — Bopp versus Siseturu Ühtlustamise Amet (rohelise kontuuriga kaheksanurk) | 19 |
| 2011/C 238/35 | Kohtuasi T-277/11: 30. mail 2011 esitatud hagi — Hotel Reservation Service Robert Ragge versus Siseturu Ühtlustamise Amet | 19 |
| 2011/C 238/36 | Kohtuasi T-280/11: 31. mail 2011 esitatud hagi — Ewald versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Kin Cosmetics (Keen) | 20 |
| 2011/C 238/37 | Kohtuasi T-281/11 P: Diego Canga Fano 3. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas F-104/09: Canga Fano versus nõukogu | 20 |
| 2011/C 238/38 | Kohtuasi T-285/11: 6. juunil 2011 esitatud hagi — Gooré versus nõukogu | 21 |
| 2011/C 238/39 | Kohtuasi T-287/11: 6. juunil 2011 esitatud hagi — Heitkamp BauHolding versus komisjon | 21 |
| 2011/C 238/40 | Kohtuasi T-289/11: 7. juunil 2011 esitatud hagi — Deutsche Bahn jt versus komisjon | 22 |
| 2011/C 238/41 | Kohtuasi T-290/11: 7. juunil 2011 esitatud hagi — Deutsche Bahn jt versus komisjon | 22 |
| 2011/C 238/42 | Kohtuasi T-292/11: 9. juunil 2011 esitatud hagi — Cemex jt versus komisjon | 23 |
| 2011/C 238/43 | Kohtuasi T-293/11: 9. juunil 2011 esitatud hagi — Holcim (Saksamaa) ja Holcim versus komisjon | 24 |
| 2011/C 238/44 | Kohtuasi T-294/11: 9. juunil 2011 esitatud hagi — Kreeka Vabariik versus komisjon | 25 |
| 2011/C 238/45 | Kohtuasi T-295/11: 9. juunil 2011 esitatud hagi — Duscholux Ibérica versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Duschprodukter i Skandinavien (duschy) | 26 |
| 2011/C 238/46 | Kohtuasi T-296/11: 8. juunil 2011 esitatud hagi — Cementos Portland Valderrivas versus Euroopa Komisjon | 26 |
| 2011/C 238/47 | Kohtuasi T-298/11: 31. mail 2011 esitatud hagi — Ghost Brand versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Procter & Gamble International Operations (GHOST) | 27 |
| 2011/C 238/48 | Kohtuasi T-300/11: 10. juunil 2011 esitatud hagi — Otto versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Nalsani (TOTTO) | 27 |
| 2011/C 238/49 | Kohtuasi T-302/11: 10. juunil 2011 esitatud hagi — HeidelbergCement versus komisjon | 28 |
| 2011/C 238/50 | Kohtuasi T-303/11: 14. juunil 2011 esitatud hagi — Leopardi Dittajuti versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Llopart Vilarós (CONTE LEOPARDI DITTAJUTI) | 29 |
| 2011/C 238/51 | Kohtuasi T-306/11: 10. juunil 2011 esitatud hagi — Schwenk Zement versus komisjon | 29 |
| 2011/C 238/52 | Kohtuasi T-308/11: 13. juunil 2011 esitatud hagi — Eurallumina versus komisjon | 30 |
| 2011/C 238/53 | Kohtuasi T-312/11: 14. juunil 2011 esitatud hagi — Süd-Chemie versus Siseturu Ühtlustamise Amet — BYK-Cera (CERATIX) | 32 |
| 2011/C 238/54 | Kohtuasi T-313/11: 16. juunil 2011 esitatud hagi — Heede versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Matrix-Energetics) | 32 |
| 2011/C 238/55 | Kohtuasi T-314/11: 17. juunil 2011 esitatud hagi — Fortress Participations versus Siseturu Ühtlustamise Amet ja Fortress Investment Group (UK) (FORTRESS) | 32 |
| 2011/C 238/56 | Kohtuasi T-315/11: 17. juunil 2011 esitatud hagi — Fortress Participations versus Siseturu Ühtlustamise Amet | 33 |
| 2011/C 238/57 | Kohtuasi T-321/11: 21. juunil 2011 esitatud hagi — Morelli versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Associazione Nazionale Circolo del Popolo della Libertà (PARTITO DELLA LIBERTA') | 33 |
| 2011/C 238/58 | Kohtuasi T-322/11: 21. juunil 2011 esitatud hagi — Morelli versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Brambilla (Partito della Libertà) | 34 |
| 2011/C 238/59 | Kohtuasi T-330/11: 15. juunil 2011 esitatud hagi — MasterCard ja teised versus komisjon | 34 |
| 2011/C 238/60 | Kohtuasi T-331/11: 16. juunil 2011 esitatud hagi — Besselink versus nõukogu | 35 |
| 2011/C 238/61 | Kohtuasi T-522/09: Üldkohtu 10. juuni 2011. aasta määrus — Gemmi Furs versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Lemmi-Fashion (GEMMI) | 35 |
| 2011/C 238/62 | Kohtuasi T-484/10: Üldkohtu 20. juuni 2011. aasta määrus — Gas Natural Fenosa SDG versus komisjon | 36 |
| 2011/C 238/63 | Kohtuasi T-486/10: Üldkohtu 20. juuni 2011. aasta määrus — Iberdrola versus komisjon | 36 |
| 2011/C 238/64 | Kohtuasi T-490/10: Üldkohtu 20. juuni 2011. aasta määrus — Endesa ja Endesa Generación versus komisjon | 36 |
| 2011/C 238/65 | Kohtuasi T-14/11: Üldkohtu 14. juuni 2011. aasta määrus — Timab Industries ja CFPR versus komisjon | 36 |
| | Avaliku Teenistuse Kohus |
| 2011/C 238/66 | Kohtuasi F-14/11: 17. veebruaril 2011 esitatud hagi — Strohm versus komisjon | 37 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2011/C 238/02

Kohtuasi C-97/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Commissione Tributaria Provinciale di Palermo (Itaalia) 28. veebruaril 2011. aastal — Amia Spa (likvideerimisel) versus Provincia Regionale di Palermo

versus

2

2011/C 238/03

Kohtuasi C-104/11 P: Stichting Nederlandse Publieke Omroepi, varem Nederlandse Omroep Stichting (NOS), 1. märtsil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene, laiendatud koda) 16. detsembri 2010. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-231/06 ja T-237/06: Madalmaade Kuningriik (T-231/06) ja Nederlandse Omroep Stichting (NOS) (T-237/06) versus Euroopa Komisjon

versus

2

2011/C 238/04

Kohtuasi C-105/11 P: Madalmaade Kuningriigi 2. märtsil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene, laiendatud koda) 16. detsembri 2010. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-231/06 ja T-237/06: Madalmaade Kuningriik (T-231/06) ja Nederlandse Omroep Stichting (NOS) (T-237/06) versus Euroopa Komisjon

versus

3

2011/C 238/05

Kohtuasi C-113/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Ragusa (Itaalia) 7. märtsil 2011. aastal — Kriminaalmenetlus Mohamed Ali Cherni süüdistuses

4

2011/C 238/06

Kohtuasi C-236/11: 17. mail 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik

versus

4

2011/C 238/07

Kohtuasi C-251/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal administratif de Rennes (Prantsusmaa) 23. mail 2011 — Martial Huet versus Université de Bretagne occidentale

versus

4

2011/C 238/08

Kohtuasi C-257/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel București (Rumeenia) 26. mai 2010. aastal — SC Gran Via Moinești srl versus Agenția Naționala de Administrare Fiscala (ANAF), Administrația Finanțelor Publice Sector 1

versus

4

2011/C 238/09

Kohtuasi C-261/11: 26. mail 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Taani Kuningriik

versus

5

2011/C 238/10

Kohtuasi C-276/11 P: Viega GmbH & Co. KG 3. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-375/06: Viega GmbH & Co. KG versus Euroopa Komisjon

versus

5

2011/C 238/11

Kohtuasi C-280/11 P: Euroopa Liidu Nõukogu 6. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 22. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-233/09: Access Info Europe versus Euroopa Liidu Nõukogu

versus

6

2011/C 238/12

Kohtuasi C-284/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Varhoven administrativen sad (Bulgaaria) 8. juunil 2011 — EMS Bulgaria TRANSPORT OOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto, grad Plovdiv, pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite (riikliku maksuameti keskasutuse Plovdivi osakonna Vaided ja täitmise haldamine direktor)

versus

7

2011/C 238/13

Kohtuasi C-285/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Varna (Bulgaaria) 8. juunil 2011 — Bonik EOOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto, grad Varna, pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite

versus

8

2011/C 238/14

Kohtuasi C-286/11 P: Euroopa Komisjoni 7. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-382/06: Tomkins plc versus Euroopa Komisjon

versus

9

2011/C 238/15

Kohtuasi C-287/11 P: Euroopa Komisjoni 6. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-385/06: Aalberts Industries NV, Comap SA, varem Aquatis France SAS, Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG versus Euroopa Komisjon

versus

10

2011/C 238/16

Kohtuasi C-297/11: 14. juunil 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka vabariik

versus

11

2011/C 238/17

Kohtuasi C-306/11 P: XXXLutz Marken GmbH 14. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-54/09: XXLLutz Marken GmbH versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused); teine menetluspool: Natura Selection S.L.

versus

12

2011/C 238/18

Kohtuasi C-314/11 P: Euroopa Komisjoni 24. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 13. aprilli 2011. aasta määruse peale kohtuasjas T-320/09: Planet AE versus Euroopa Komisjon

versus

12

Üldkohus

2011/C 238/19

Kohtuasi T-161/04: Üldkohtu 7. juuli 2011. aasta otsus — Valero Jordana versus komisjon (Juurdepääs dokumentidele — Määrus (EÜ) nr 1049/2001 — Üldkonkursi reservnimekiri ja ametnike ametisse nimetamise üksikotsused — Juurdepääsu keelamine — Erand, mis puudutab eraelu ja isikupuutumatuse kaitset — Isikuandmete kaitse — Määrus (EÜ) nr 45/2001)

versus

14

2011/C 238/20

Kohtuasi T-283/08 P: Üldkohtu 7. juuli 2011. aasta otsus — Longinidis versus Cedefop (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ajutised teenistujad — Tähtajatu tööleping — Töölepingu ülesütlemine — Põhjendus — Ilmne hindamisviga — Kaitseõigused)

versus

14

2011/C 238/21

Kohtuasi T-463/08: Üldkohtu 30. juuni 2011. aasta otsus — Imagion versus Siseturu Ühtlustamise Amet (DYNAMIC HD) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi DYNAMIC HD taotlus — Absoluutsed keeldumispõhjused — Eristusvõime puudumine — Eristusvõime puudumine — Kasutamise käigus omandatud eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b ja lõige 3)

versus

15

2011/C 238/22

Kohtuasi T-258/09: Üldkohtu 6. juuli 2011. aasta otsus — i-content versus Siseturu Ühtlustamise Amet (BETWIN) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi BETWIN taotlus — Absoluutsed keeldumispõhjused — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktid b ja c — Põhjendamiskohustus — Võrdne kohtlemine — EÜ artikkel 49)

versus

15

2011/C 238/23

Kohtuasi T-318/09: Üldkohtu 6. juuli 2011. aasta otsus — Audi ja Volkswagen versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi TDI taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus — Kasutamise käigus omandatud eristusvõime puudumine — Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti c ja lõike 3 rikkumine — Määruse nr 207/2009 artikkel 75 ja artikli 76 lõige 1)

versus

15

2011/C 238/24

Kohtuasi T-235/10: Üldkohtu 6. juuli 2011. aasta otsus — Timehouse versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Sakilise äärega kella kuju) (Ühenduse kaubamärk — Ruumilise kaubamärgi registreerimise taotlus — Sakilise äärega kella kuju — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b)

versus

16

2011/C 238/25

Kohtuasi T-343/09: Üldkohtu 27. juuni 2011. aasta määrus — Amecke Fruchtsaft versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Uhse (69 Sex up) (Ühenduse kaubamärk — Vastulause — Vastulause tagasivõtmine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

16

2011/C 238/26

Kohtuasi T-409/09: Üldkohtu 22. juuni 2011. aasta määrus — Evropaïki Dynamiki versus komisjon (Lepinguväline vastutus — Teenuste riigihankelepingud — Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine — Otsuse tühistamine Üldkohtu otsusega — Aegumine — Vahemaal põhinevad tähtajad — Hagi, mis on osaliselt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu)

versus

16

2011/C 238/27

Kohtuasi T-452/09 P: Üldkohtu 21. juuni 2011. aasta määrus — Rosenbaum versus komisjon (Apellatsioonikaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Palgaastme ja -järgu määramine töölevõtmisel — Asjaomase isiku töökogemuse arvesse võtmine — Personalieeskirjade artikkel 31 — Põhjendamiskohustus)

versus

16

2011/C 238/28

Kohtuasi T-12/10 P: Üldkohtu 21. juuni 2011. aasta määrus — Marcuccio versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Kulude hüvitamine — Teatis, milles komisjon annab teada oma kavatsusest teha hageja invaliidsustoetusest mahaarvamine — Isikut kahjustava meetme puudumine — Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ning osaliselt ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus)

versus

17

2011/C 238/29

Kohtuasi T-125/10: Üldkohtu 27. juuni 2011. aasta määrus — Amecke Fruchtsaft versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Uhse (69 Sex up) (Ühenduse kaubamärk — Vastulause — Vastulause tagasivõtmine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

17

2011/C 238/30

Kohtuasi T-256/10 P: Üldkohtu 20. juuni 2011. aasta määrus — Marcuccio versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Isiklike asjade kolimine — Apellandi taotluste vaikimisi ja sõnaselgelt rahuldamata jätmine — Põhjendamiskohustus — Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ning osaliselt ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus)

versus

17

2011/C 238/31

Kohtuasi T-160/10: 19. aprillil 2011 esitatud hagi — J versus parlament

versus

18

2011/C 238/32

Kohtuasi T-231/11: 2. mail 2011 esitatud hagi — Fraas versus Siseturu Ühtlustamise Amet (tumehall, helehall, helesinine, tumesinine, ookrikarva ja beež ruudumuster)

versus

18

2011/C 238/33

Kohtuasi T-247/11: 13. mail 2011 esitatud hagi — FairWild Foundation versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Wild (FAIRWILD)

versus

18

2011/C 238/34

Kohtuasi T-263/11: 23. mail 2011 esitatud hagi — Bopp versus Siseturu Ühtlustamise Amet (rohelise kontuuriga kaheksanurk)

versus

19

2011/C 238/35

Kohtuasi T-277/11: 30. mail 2011 esitatud hagi — Hotel Reservation Service Robert Ragge versus Siseturu Ühtlustamise Amet

versus

19

2011/C 238/36

Kohtuasi T-280/11: 31. mail 2011 esitatud hagi — Ewald versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Kin Cosmetics (Keen)

versus

20

2011/C 238/37

Kohtuasi T-281/11 P: Diego Canga Fano 3. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas F-104/09: Canga Fano versus nõukogu

versus

20

2011/C 238/38

Kohtuasi T-285/11: 6. juunil 2011 esitatud hagi — Gooré versus nõukogu

versus

21

2011/C 238/39

Kohtuasi T-287/11: 6. juunil 2011 esitatud hagi — Heitkamp BauHolding versus komisjon

versus

21

2011/C 238/40

Kohtuasi T-289/11: 7. juunil 2011 esitatud hagi — Deutsche Bahn jt versus komisjon

versus

22

2011/C 238/41

Kohtuasi T-290/11: 7. juunil 2011 esitatud hagi — Deutsche Bahn jt versus komisjon

versus

22

2011/C 238/42

Kohtuasi T-292/11: 9. juunil 2011 esitatud hagi — Cemex jt versus komisjon

versus

23

2011/C 238/43

Kohtuasi T-293/11: 9. juunil 2011 esitatud hagi — Holcim (Saksamaa) ja Holcim versus komisjon

versus

24

2011/C 238/44

Kohtuasi T-294/11: 9. juunil 2011 esitatud hagi — Kreeka Vabariik versus komisjon

versus

25

2011/C 238/45

Kohtuasi T-295/11: 9. juunil 2011 esitatud hagi — Duscholux Ibérica versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Duschprodukter i Skandinavien (duschy)

versus

26

2011/C 238/46

Kohtuasi T-296/11: 8. juunil 2011 esitatud hagi — Cementos Portland Valderrivas versus Euroopa Komisjon

versus

26

2011/C 238/47

Kohtuasi T-298/11: 31. mail 2011 esitatud hagi — Ghost Brand versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Procter & Gamble International Operations (GHOST)

versus

27

2011/C 238/48

Kohtuasi T-300/11: 10. juunil 2011 esitatud hagi — Otto versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Nalsani (TOTTO)

versus

27

2011/C 238/49

Kohtuasi T-302/11: 10. juunil 2011 esitatud hagi — HeidelbergCement versus komisjon

versus

28

2011/C 238/50

Kohtuasi T-303/11: 14. juunil 2011 esitatud hagi — Leopardi Dittajuti versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Llopart Vilarós (CONTE LEOPARDI DITTAJUTI)

versus

29

2011/C 238/51

Kohtuasi T-306/11: 10. juunil 2011 esitatud hagi — Schwenk Zement versus komisjon

versus

29

2011/C 238/52

Kohtuasi T-308/11: 13. juunil 2011 esitatud hagi — Eurallumina versus komisjon

versus

30

2011/C 238/53

Kohtuasi T-312/11: 14. juunil 2011 esitatud hagi — Süd-Chemie versus Siseturu Ühtlustamise Amet — BYK-Cera (CERATIX)

versus

32

2011/C 238/54

Kohtuasi T-313/11: 16. juunil 2011 esitatud hagi — Heede versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Matrix-Energetics)

versus

32

2011/C 238/55

Kohtuasi T-314/11: 17. juunil 2011 esitatud hagi — Fortress Participations versus Siseturu Ühtlustamise Amet ja Fortress Investment Group (UK) (FORTRESS)

versus

32

2011/C 238/56

Kohtuasi T-315/11: 17. juunil 2011 esitatud hagi — Fortress Participations versus Siseturu Ühtlustamise Amet

versus

33

2011/C 238/57

Kohtuasi T-321/11: 21. juunil 2011 esitatud hagi — Morelli versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Associazione Nazionale Circolo del Popolo della Libertà (PARTITO DELLA LIBERTA')

versus

33

2011/C 238/58

Kohtuasi T-322/11: 21. juunil 2011 esitatud hagi — Morelli versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Brambilla (Partito della Libertà)

versus

34

2011/C 238/59

Kohtuasi T-330/11: 15. juunil 2011 esitatud hagi — MasterCard ja teised versus komisjon

versus

34

2011/C 238/60

Kohtuasi T-331/11: 16. juunil 2011 esitatud hagi — Besselink versus nõukogu

versus

35

2011/C 238/61

Kohtuasi T-522/09: Üldkohtu 10. juuni 2011. aasta määrus — Gemmi Furs versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Lemmi-Fashion (GEMMI)

versus

35

2011/C 238/62

Kohtuasi T-484/10: Üldkohtu 20. juuni 2011. aasta määrus — Gas Natural Fenosa SDG versus komisjon

versus

36

2011/C 238/63

Kohtuasi T-486/10: Üldkohtu 20. juuni 2011. aasta määrus — Iberdrola versus komisjon

versus

36

2011/C 238/64

Kohtuasi T-490/10: Üldkohtu 20. juuni 2011. aasta määrus — Endesa ja Endesa Generación versus komisjon

versus

36

2011/C 238/65

Kohtuasi T-14/11: Üldkohtu 14. juuni 2011. aasta määrus — Timab Industries ja CFPR versus komisjon

versus

36

Avaliku Teenistuse Kohus

2011/C 238/66

Kohtuasi F-14/11: 17. veebruaril 2011 esitatud hagi — Strohm versus komisjon

versus

37

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2011/C 238/67 | Kohtuasja T-242/11 kohta ELTs avaldatud teatise parandus (ELT C 211, 16.7.2011, lk 27) | 38 |

Parandused

2011/C 238/67

Kohtuasja T-242/11 kohta ELTs avaldatud teatise parandus (ELT C 211, 16.7.2011, lk 27)

38

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/1

---

2011/C 238/01

Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas

ELT C 232, 6.8.2011

Eelmised väljaanded

ELT C 226, 30.7.2011

ELT C 219, 23.7.2011

ELT C 211, 16.7.2011

ELT C 204, 9.7.2011

ELT C 194, 2.7.2011

ELT C 186, 25.6.2011

Käesolevad tekstid on kättesaadavad:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/2

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Commissione Tributaria Provinciale di Palermo (Itaalia) 28. veebruaril 2011. aastal — Amia Spa (likvideerimisel) versus Provincia Regionale di Palermo

(Kohtuasi C-97/11)

2011/C 238/02

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Commissione Tributaria Provinciale di Palermo

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Amia Spa (likvideerimisel)

Vastustaja: Provincia Regionale di Palermo

Eelotsuse küsimus

Kas lähtudes kohtuotsusest C-172/08 (1), võib jätta kohaldamata 28. detsembri 1995. aasta seaduse nr 549 artikli 3 lõiked 26 ja 31, sest need on vastuolus direktiivi 1999/31 (2) artikliga 10 ja direktiivi 2000/35/EÜ (3) artiklitega 1, 2 ja 3?

---

(1)  Euroopa Kohtu 25. veebruari 2010. aasta otsus kohtuasjas C-172/08: Pontina Ambiente Srl vs Regione Lazio (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata).

(2)  EÜT L 182, lk 1; ELT eriväljaanne 15/04, lk 228.

(3)  EÜT L 200, lk 35; ELT eriväljaanne 17/01, lk 226.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/2

---

Stichting Nederlandse Publieke Omroepi, varem Nederlandse Omroep Stichting (NOS), 1. märtsil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene, laiendatud koda) 16. detsembri 2010. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-231/06 ja T-237/06: Madalmaade Kuningriik (T-231/06) ja Nederlandse Omroep Stichting (NOS) (T-237/06) versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-104/11 P)

2011/C 238/03

Kohtumenetluse keel: hollandi

Pooled

Apellant: Stichting Nederlandse Publieke Omroep, varem Nederlandse Omroep Stichting (NOS) (esindaja: advokaat J. J. Feenstra)

Teised menetlusosalised: Madalmaade Kuningriik, Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 16. detsembri 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-231/06 ja T-237/06; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 16. detsembri 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-231/06 ja T-237/06;

| — | kuna menetlusstaadium seda lubab, tühistada komisjoni 22. juuni 2006. aasta otsus 2008/136/EÜ (1) Madalmaade avalik-õigusliku ringhäälingu (Nederlandse Publieke Omroep, edaspidi NPO) sihtotstarbelise rahastamise kohta Madalmaade poolt; |
| --- | --- |

—

kuna menetlusstaadium seda lubab, tühistada komisjoni 22. juuni 2006. aasta otsus 2008/136/EÜ (1) Madalmaade avalik-õigusliku ringhäälingu (Nederlandse Publieke Omroep, edaspidi NPO) sihtotstarbelise rahastamise kohta Madalmaade poolt;

| — | mõista nii esimese astme kui ka Euroopa Kohtu menetluse kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista nii esimese astme kui ka Euroopa Kohtu menetluse kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

| | Esimene väide: ELTL artiklite 107, 108 ja 296 rikkumine seeläbi, et Üldkohus leidis vääralt ja ilma piisava põhjenduseta, et maksed Fonds-Omroepreserve’lt (FOR) (Ringhäälingu reservfond) ja erinevate ringhäälinguorganisatsioonide moodustatud reservide ülekandmine NPO-le on uue abi andmise vorm.


  Üldkohus tõlgendas ja kohaldas valesti mõisteid „riigiabi”, „olemasolev abi” ja „uus abi” ELTL artikli 107 jj mõttes, kui ta leidis, et FOR-i vahendite kättesaadavus ja erinevate ringhäälinguorganisatsioonide moodustatud reservide ülekandmine NPO-le tuleb kvalifitseerida uue abi andmiseks, ning ta ei põhjendanud seda piisavalt. |
| --- | --- |

Esimene väide: ELTL artiklite 107, 108 ja 296 rikkumine seeläbi, et Üldkohus leidis vääralt ja ilma piisava põhjenduseta, et maksed Fonds-Omroepreserve’lt (FOR) (Ringhäälingu reservfond) ja erinevate ringhäälinguorganisatsioonide moodustatud reservide ülekandmine NPO-le on uue abi andmise vorm.

Üldkohus tõlgendas ja kohaldas valesti mõisteid „riigiabi”, „olemasolev abi” ja „uus abi” ELTL artikli 107 jj mõttes, kui ta leidis, et FOR-i vahendite kättesaadavus ja erinevate ringhäälinguorganisatsioonide moodustatud reservide ülekandmine NPO-le tuleb kvalifitseerida uue abi andmiseks, ning ta ei põhjendanud seda piisavalt.

| | Teine väide: kaitseõiguste rikkumine


  Üldkohus on rikkunud liidu õigusest tulenevat kaitse- ja menetlusõiguste tagamise nõuet, mis on ette nähtud ELTL artikli 108 lõikes 2 ja määruses (EÜ) nr 659/1999 (2), kuna ta jättis õigusvastaselt ning ebaõige ja ebapiisava põhjenduse alusel rahuldamata hagejate kaitseõiguste tagamise nõude ja leidis, et NPO kaitseõigusi ei ole rikutud. |
| --- | --- |

Teine väide: kaitseõiguste rikkumine

Üldkohus on rikkunud liidu õigusest tulenevat kaitse- ja menetlusõiguste tagamise nõuet, mis on ette nähtud ELTL artikli 108 lõikes 2 ja määruses (EÜ) nr 659/1999 (2), kuna ta jättis õigusvastaselt ning ebaõige ja ebapiisava põhjenduse alusel rahuldamata hagejate kaitseõiguste tagamise nõude ja leidis, et NPO kaitseõigusi ei ole rikutud.

---

(1)  ELT 2008, L 49, lk 1.

(2)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/3

---

Madalmaade Kuningriigi 2. märtsil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene, laiendatud koda) 16. detsembri 2010. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-231/06 ja T-237/06: Madalmaade Kuningriik (T-231/06) ja Nederlandse Omroep Stichting (NOS) (T-237/06) versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-105/11 P)

2011/C 238/04

Kohtumenetluse keel: hollandi

Pooled

Apellant: Madalmaade Kuningriik (esindajad: C. M. Wissels ja M. Noort)

Teised menetlusosalised: Euroopa Komisjon, Stichting Nederlandse Publieke Omroep, varem Nederlandse Omroep Stichting (NOS)

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 16. detsembri 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-231/06 ja T-237/06; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 16. detsembri 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-231/06 ja T-237/06;

| — | teha asjas ise lahend ning tühistada komisjoni 22. juuni 2006. aasta otsus 2008/136/EÜ (1) osas, milles komisjon leidis, et 42,457 miljoni euro suurune summa on uus riigiabi ning tuleb tagasi nõuda kui osa 76,327 euro suurusest kogusummast, millele lisanduvad intressid; |
| --- | --- |

—

teha asjas ise lahend ning tühistada komisjoni 22. juuni 2006. aasta otsus 2008/136/EÜ (1) osas, milles komisjon leidis, et 42,457 miljoni euro suurune summa on uus riigiabi ning tuleb tagasi nõuda kui osa 76,327 euro suurusest kogusummast, millele lisanduvad intressid;

| — | mõista kohtukulud, sh Üldkohtu menetluse kulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud, sh Üldkohtu menetluse kulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellandi väite kohaselt on Üldkohus rikkunud liidu õigust, kuna ta lähtub ELTL artikli 107 lõike 1 ja artikli 108 lõigete 1 ja 3 koostoimes määruse nr 659/1999 (2) artikli 1 punktiga b väärast tõlgendusest ning ei ole oma hinnangut põhjendanud või ei ole seda põhjendanud piisavalt.

Väide koosneb järgmistest osadest:

| 1. | Üldkohus on otsustamisel, et ülekanne kujutab endast uut abi, lähtunud vääralt asjaolust, et meediaseaduse (Mediawet) artikkel 109a on võetud vastu pärast asutamislepingu jõustumist. |
| --- | --- |

1.

Üldkohus on otsustamisel, et ülekanne kujutab endast uut abi, lähtunud vääralt asjaolust, et meediaseaduse (Mediawet) artikkel 109a on võetud vastu pärast asutamislepingu jõustumist.

| 2. | Üldkohus on otsustamisel, et ülekanne kujutab endast uut abi, lähtunud vääralt kriteeriumist, et see abi vastab (avalik-õigusliku ringhäälingu) „konkreetsetele vajadustele”. |
| --- | --- |

2.

Üldkohus on otsustamisel, et ülekanne kujutab endast uut abi, lähtunud vääralt kriteeriumist, et see abi vastab (avalik-õigusliku ringhäälingu) „konkreetsetele vajadustele”.

| 3. | Üldkohus on otsustamisel, et ülekanne kujutab endast uut abi, lähtunud vääralt kaalutlusest, et avalik-õiguslik ringhääling on saanud seeläbi ülemäärast (täiendavat) hüvitist. Võimaliku ülemäärase hüvitise suurus ei ole asjassepuutuv küsimuse puhul, kas ülekanne kujutab endast uut abi. Igal juhul ei ole Üldkohtu hinnang piisavalt põhjendatud. |
| --- | --- |

3.

Üldkohus on otsustamisel, et ülekanne kujutab endast uut abi, lähtunud vääralt kaalutlusest, et avalik-õiguslik ringhääling on saanud seeläbi ülemäärast (täiendavat) hüvitist. Võimaliku ülemäärase hüvitise suurus ei ole asjassepuutuv küsimuse puhul, kas ülekanne kujutab endast uut abi. Igal juhul ei ole Üldkohtu hinnang piisavalt põhjendatud.

| 4. | Üldkohus on valesti leidnud, et ülekande päritolu ei oma tähtsust vastamisel küsimusele, kas ülekanne kujutab endast uut abi. Niiviisi eiras Üldkohus erinevust uue ja olemasoleva abi vahel. Igal juhul ei ole Üldkohtu hinnang piisavalt põhjendatud. |
| --- | --- |

4.

Üldkohus on valesti leidnud, et ülekande päritolu ei oma tähtsust vastamisel küsimusele, kas ülekanne kujutab endast uut abi. Niiviisi eiras Üldkohus erinevust uue ja olemasoleva abi vahel. Igal juhul ei ole Üldkohtu hinnang piisavalt põhjendatud.

| 5. | Üldkohus ei ole piisavalt põhjendanud oma otsustust, et ei saa arvata, et ülekantud reservid pärinevad avalik-õigusliku ringhäälingu iga-aastasest rahastamisest ja seega olemasolevast abist. |
| --- | --- |

5.

Üldkohus ei ole piisavalt põhjendanud oma otsustust, et ei saa arvata, et ülekantud reservid pärinevad avalik-õigusliku ringhäälingu iga-aastasest rahastamisest ja seega olemasolevast abist.

| 6. | Üldkohus ei ole piisavalt põhjendanud oma otsustust, et ülekantud vahendid pärinevad sihtotstarbelistest maksetest ning on seetõttu uus abi. |
| --- | --- |

6.

Üldkohus ei ole piisavalt põhjendanud oma otsustust, et ülekantud vahendid pärinevad sihtotstarbelistest maksetest ning on seetõttu uus abi.

| 7. | Isegi kui eespool kritiseeritud Üldkohtu põhjendusi tuleb lugeda koos, ei saa need õigustada järeldust, et ülekanne kujutab endast uut abi. |
| --- | --- |

7.

Isegi kui eespool kritiseeritud Üldkohtu põhjendusi tuleb lugeda koos, ei saa need õigustada järeldust, et ülekanne kujutab endast uut abi.

---

(1)  Komisjoni 22. juuni 2006. aasta otsus Madalmaade avalik-õigusliku ringhäälingu sihtotstarbelise rahastamise kohta Madalmaade poolt — Riigiabi nr C 2/2004 (ex NN 170/2003) (ELT 2008, L 49, lk 1).

(2)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Ragusa (Itaalia) 7. märtsil 2011. aastal — Kriminaalmenetlus Mohamed Ali Cherni süüdistuses

(Kohtuasi C-113/11)

2011/C 238/05

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di Ragusa

Põhikohtuasja pool

Mohamed Ali Cherni

Euroopa Kohus kustutas 26. mai 2011. aasta määrusega kohtuasja registrist.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/4

---

17. mail 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik

(Kohtuasi C-236/11)

2011/C 238/06

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Itaalia Vabariik (esindajad: C. Soulay ja D. Recchia)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kohaldades reisibüroodele ettenähtud käibemaksu erikorda turismiteenuste müümise suhtes isikutele, kes ei ole reisijad, on Itaalia Vabariik rikkunud nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artiklitest 306–310 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kohaldades reisibüroodele ettenähtud käibemaksu erikorda turismiteenuste müümise suhtes isikutele, kes ei ole reisijad, on Itaalia Vabariik rikkunud nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artiklitest 306–310 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Komisjon leiab, et Itaalia Vabariigi poolne reisibüroode erikorra kohaldamine — mis ei piirdu reisijatele osutatud teenustega, nagu ette nähtud direktiivis, vaid laieneb ka reisibüroode vahelistele tehingutele — rikub käibemaksualaseid õigusnorme.

---

(1)  ELT L 347, lk 1.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal administratif de Rennes (Prantsusmaa) 23. mail 2011 — Martial Huet versus Université de Bretagne occidentale

(Kohtuasi C-251/11)

2011/C 238/07

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal administratif de Rennes

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Martial Huet

Vastustaja: Université de Bretagne occidentale

Eelotsuse küsimus

Kas juhul, kui riik otsustab uuendada lepingut teenistujaga, kes enne seda töötas kuus aastat tähtajalise lepingu alusel, eeldab 26. juuli 2005. aasta seaduse artiklis 13 ette nähtud kohustus sõlmida tähtajatu tööleping 28. juuni 1999. aasta (1) direktiivi nr 1999/70 eesmärke arvestades tingimata seda, et uues töölepingus võetakse täpselt üle viimati sõlmitud lepingu olulised tingimused, eelkõige need, mis käsitlevad ametikoha nimetust ja töötasu?

---

(1)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (EÜT L 175, lk 43; ELT eriväljaanne 05/03, lk 368).

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel București (Rumeenia) 26. mai 2010. aastal — SC Gran Via Moinești srl versus Agenția Naționala de Administrare Fiscala (ANAF), Administrația Finanțelor Publice Sector 1

(Kohtuasi C-257/11)

2011/C 238/08

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Curtea de Apel București

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: SC Gran Via Moinești srl

Vastustajad: Agenția Naționala de Administrare Fiscala (ANAF), Administrația Finanțelor Publice Sector 1

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas teatavate lammutamisele kuuluvate ehitiste soetamine koos maatükiga käibemaksukohustuslasest äriühingu poolt, et ehitada vastavale maatükile elamukompleks, on elamukompleksi rajamise ettevalmistustöö ehk selle rajamiseks tehtud investeering, nii et ehitiste soetamisel tasutud käibemaksu saab maha arvata, võttes arvesse seda, mida sätestab 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ (1), mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, oma artiklites 167 ja 168? |
| --- | --- |

1.

Kas teatavate lammutamisele kuuluvate ehitiste soetamine koos maatükiga käibemaksukohustuslasest äriühingu poolt, et ehitada vastavale maatükile elamukompleks, on elamukompleksi rajamise ettevalmistustöö ehk selle rajamiseks tehtud investeering, nii et ehitiste soetamisel tasutud käibemaksu saab maha arvata, võttes arvesse seda, mida sätestab 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ (1), mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, oma artiklites 167 ja 168?

| 2. | Kas koos maatükiga ostetud lammutamisele kuuluvate ehitiste lammutamise puhul selleks, et ehitada vastavale maatükile elamukompleks, tuleb korrigeerida ehitiste soetamisega seotud käibemaksu, võttes arvesse seda, mida sätestab 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, oma artikli 185 lõikes 2? |
| --- | --- |

2.

Kas koos maatükiga ostetud lammutamisele kuuluvate ehitiste lammutamise puhul selleks, et ehitada vastavale maatükile elamukompleks, tuleb korrigeerida ehitiste soetamisega seotud käibemaksu, võttes arvesse seda, mida sätestab 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, oma artikli 185 lõikes 2?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/5

---

26. mail 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Taani Kuningriik

(Kohtuasi C-261/11)

2011/C 238/09

Kohtumenetluse keel: taani

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: R. Lyal ja N. Fenger)

Kostja: Taani Kuningriik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et Taani Kuningriik ei ole täitnud ELTL artiklist 49 ja EMP lepingu artiklist 31 tulenevaid kohustusi, kuna on kehtestanud ja säilitanud õigusnormid, mis käsitlevad äriühingute vara teise liikmesriiki tehtavate ülekannete vahetut maksustamist, kusjuures Taanis tehtud vastavaid ülekandeid ei maksustata; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et Taani Kuningriik ei ole täitnud ELTL artiklist 49 ja EMP lepingu artiklist 31 tulenevaid kohustusi, kuna on kehtestanud ja säilitanud õigusnormid, mis käsitlevad äriühingute vara teise liikmesriiki tehtavate ülekannete vahetut maksustamist, kusjuures Taanis tehtud vastavaid ülekandeid ei maksustata;

| — | mõista kohtukulud välja Taani Kuningriigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Taani Kuningriigilt.

Väited ja peamised argumendid

Taani õigusnormide kohaselt peetakse müügiks ettevõtja vara ülekandmist selle kasutamiseks väljaspool Taanit ja seda maksustatakse nagu müüki, kusjuures ettevõtja tegevus loetakse riigis lõpetatuks, kui kõnealune vara tegelikult müüakse. Ettevõtjat ei maksustata seega Taanis asuvate erinevate majandusüksuste vahel tehtavate vara ülekannete väärtuse ulatuses. Kui aga sama ettevõtja kannab vara üle väljaspool Taanit asuvasse majandusüksusesse, tekib tal kohe selle vara väärtuselt maksu tasumise kohustus nagu siis, kui ta need varad müüks.

Komisjoni arvates kujutab selline erinev kohtlemine endast asutamisvabaduse piirangut, mis on vastuolus ELTL artikliga 49. Komisjon ei sea kahtluse alla Taani pädevust maksustada Taanis asuva ettevõtja poolt saadud väärtuskasvu. Kuid komisjon leiab, et asjaolud, mille alusel maksukohustus tekib, st vara realiseerimine või asjaolu, mille tõttu on võimalik vara väärtust kohandada, sõltumata sellest, kas kõnealune kapitaliväärtus kantakse riigist välja või jääb Taani, peaks olema sarnased.

Komisjoni arvates ei ole põhjust, miks tuleks realiseerimata väärtuskasvu vahetult maksustada seoses Taanis asuva vara riigist välja viimisega, kui seda maksu ei kohaldata vastava vara riigi piires ülekandmise puhul. Taani Kuningriik võib seega näiteks teha realiseerimata väärtuskasvu, mille kohta ta leiab, et tal on õigust seda maksustada, kindlaks nii, et sellega ei kaasne otsest maksustamist ega täiendavaid tingimusi edaspidiseks maksu tasumiseks.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/5

---

Viega GmbH & Co. KG 3. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-375/06: Viega GmbH & Co. KG versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-276/11 P)

2011/C 238/10

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Viega GmbH & Co. KG (esindajad: advokaadid J. Burrichter, T. Mäger ja M. Röhrig)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus osas, milles selle otsusega raskendatakse apellandi olukorda; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus osas, milles selle otsusega raskendatakse apellandi olukorda;

| — | tühistada komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsus K(2006)4180 lõplik EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetluses (juhtum COMP/F-1/38.121 — Toruliitmikud) apellanti puudutavas osas;


  teise võimalusena
  tühistada selle otsuse artikli 2 punktis j apellandile määratud trahv või vähendada seda; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsus K(2006)4180 lõplik EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetluses (juhtum COMP/F-1/38.121 — Toruliitmikud) apellanti puudutavas osas;

teise võimalusena
  tühistada selle otsuse artikli 2 punktis j apellandile määratud trahv või vähendada seda;

| — | kolmanda võimalusena
  punktis 1 ja 2 toodud nõuetele saata kohtuasi tagasi Üldkohtusse uue otsuse tegemiseks; |
| --- | --- |

—

kolmanda võimalusena
  punktis 1 ja 2 toodud nõuetele saata kohtuasi tagasi Üldkohtusse uue otsuse tegemiseks;

| — | mõista kogu kohtumenetluse kulud välja esimese astme kohtuasja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kogu kohtumenetluse kulud välja esimese astme kohtuasja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev apellatsioonkaebus on esitatud Üldkohtu otsuse peale, millega jäeti rahuldamata apellandi hagiavaldus komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsuse K(2006) 4180 lõplik EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetluses (juhtum COMP/F-1/38.121 — Toruliitmikud) peale.

Apellant toetub oma apellatsioonkaebuses järgmistele väidetele:

| | Üldkohus on oma otsuses rikkunud apellandi õigust olla kohtus ära kuulatud ning uurimismenetluse põhimõtteid ja põhjendamiskohustust. Vaidlusaluses kohtuotsuses tugineb kohus kartellikokkuleppes apellandi osalemise põhjendamisel ainsa tunnistaja omakäelistele märkustele ning leebema kohtlemise taotlusele, ilma et kohus oleks ära kuulanud apellandi selgitusi nende dokumentide kohta. Apellant seadis dokumentide õigsuse sõnaselgelt kahtluse alla (tunnistaja ei osalenud Saksa kohtumisel ning ta ei oska saksa keelt). |
| --- | --- |

Üldkohus on oma otsuses rikkunud apellandi õigust olla kohtus ära kuulatud ning uurimismenetluse põhimõtteid ja põhjendamiskohustust. Vaidlusaluses kohtuotsuses tugineb kohus kartellikokkuleppes apellandi osalemise põhjendamisel ainsa tunnistaja omakäelistele märkustele ning leebema kohtlemise taotlusele, ilma et kohus oleks ära kuulanud apellandi selgitusi nende dokumentide kohta. Apellant seadis dokumentide õigsuse sõnaselgelt kahtluse alla (tunnistaja ei osalenud Saksa kohtumisel ning ta ei oska saksa keelt).

| | Üldkohus oleks pidanud koguma tõendeid tunnistaja märkmete ja leebema kohtlemise taotluse õigsuse kohta. Kuna Üldkohus võtab need märkmed ja leebema kohtlemise taotluse tõendina arvesse, ilma et ta oleks kogunud tõendeid nende õigsuse kohta, rikub kohus uurimismenetluse põhimõtteid. |
| --- | --- |

Üldkohus oleks pidanud koguma tõendeid tunnistaja märkmete ja leebema kohtlemise taotluse õigsuse kohta. Kuna Üldkohus võtab need märkmed ja leebema kohtlemise taotluse tõendina arvesse, ilma et ta oleks kogunud tõendeid nende õigsuse kohta, rikub kohus uurimismenetluse põhimõtteid.

| | Vaidlusaluse kohtuotsusega rikutakse EÜ artikli 81 lõiget 1, kuna Üldkohus tuvastas, et apellant osales 30. aprillil 1999„konkurentsivastast laadi” kohtumisel. Lisaks rikutakse vaidlusaluse kohtuotsusega määruse nr 1/2003 artikli 23 lõiget 1, kuna sellel kohtumisel osalemist võeti arvesse trahvi suuruse kindlaksmääramisel. Üldkohus leidis seoses selle kohtumisega nimelt, et tõendid viitavad „pigem” konkurentsivastasele eesmärgile, kui konkurentsi soodustavale eesmärgile. Sellega rikub Üldkohus tema enda loodud vajaliku tõendatuse taset, mille kohaselt on nõutav kindel ja kahtlustevaba tõendamine. |
| --- | --- |

Vaidlusaluse kohtuotsusega rikutakse EÜ artikli 81 lõiget 1, kuna Üldkohus tuvastas, et apellant osales 30. aprillil 1999„konkurentsivastast laadi” kohtumisel. Lisaks rikutakse vaidlusaluse kohtuotsusega määruse nr 1/2003 artikli 23 lõiget 1, kuna sellel kohtumisel osalemist võeti arvesse trahvi suuruse kindlaksmääramisel. Üldkohus leidis seoses selle kohtumisega nimelt, et tõendid viitavad „pigem” konkurentsivastasele eesmärgile, kui konkurentsi soodustavale eesmärgile. Sellega rikub Üldkohus tema enda loodud vajaliku tõendatuse taset, mille kohaselt on nõutav kindel ja kahtlustevaba tõendamine.

| | 30. aprilli 1999. aasta kohtumise konkurentsivastase laadi tuvastamine mõjutab määratud trahvi suurust. Selle kohtumise arvesse võtmise eesmärk on tõendada apellandi osalemist toruliitmike kartellikokkuleppes. Sellel alusel on apellandi käive toruliitmike puhul, et trahvi määramiseks määrata kindlaks trahvi lähtesumma, üksteist korda kõrgem. |
| --- | --- |

30. aprilli 1999. aasta kohtumise konkurentsivastase laadi tuvastamine mõjutab määratud trahvi suurust. Selle kohtumise arvesse võtmise eesmärk on tõendada apellandi osalemist toruliitmike kartellikokkuleppes. Sellel alusel on apellandi käive toruliitmike puhul, et trahvi määramiseks määrata kindlaks trahvi lähtesumma, üksteist korda kõrgem.

| | Toruliitmike käibe arvesse võtmisega seoses on kohtuotsus ka puudulikult põhjendatud ning läheb vastuollu loogikapõhimõtetega. Üle 50 miljoni euro suuruse trahvi määramisel tugines kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 85 vaid kahele kohtumisele, mille seost toruliitmikega analüüsitakse vaid kahes poolikus lauses ning mis tuvastatakse ilma edasise tõendite hindamiseta. Edasi möönab Üldkohus, et apellant osales toruliitmikke puudutavates konkurentsivastastes kokkulepetes 30. aprilli 1999. aasta kohtumisel, kuigi Üldkohus tuvastab samal ajal, et kuni juulini 2000 arutati konkurentide vahel veel seda, kas toruliitmikud (mille osas oli apellandil monopol) peaksid üleüldse olema kartellikokkuleppe ese. |
| --- | --- |

Toruliitmike käibe arvesse võtmisega seoses on kohtuotsus ka puudulikult põhjendatud ning läheb vastuollu loogikapõhimõtetega. Üle 50 miljoni euro suuruse trahvi määramisel tugines kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 85 vaid kahele kohtumisele, mille seost toruliitmikega analüüsitakse vaid kahes poolikus lauses ning mis tuvastatakse ilma edasise tõendite hindamiseta. Edasi möönab Üldkohus, et apellant osales toruliitmikke puudutavates konkurentsivastastes kokkulepetes 30. aprilli 1999. aasta kohtumisel, kuigi Üldkohus tuvastab samal ajal, et kuni juulini 2000 arutati konkurentide vahel veel seda, kas toruliitmikud (mille osas oli apellandil monopol) peaksid üleüldse olema kartellikokkuleppe ese.

| | Viimaks on vaidlusaluses kohtuotsuses rikutud proportsionaalsuse põhimõtet. Komisjon kohaldab Üldkohtu heakskiidul trahvide arvutamise suuniseid järgmiselt: kõigepealt määratakse toruliitmike käivet arvestades kindlaks lähtesumma, kuigi toruliitmikud said lähtuvalt Üldkohtu seisukohast olla kartellikokkuleppe esemeks üksnes 2000 ja 2001 aastal. Seejärel suurendatakse apellandi kogu väidetava kartellis osalemise kestuse alusel (üheksa aastat ja kolm kuud) lähtesummat 90 %. Kuna toruliitmike käive võetakse sellega aluseks kogu ajavahemiku, mitte lihtsalt parimal juhul määrava viimase aasta ja kolme kuu suhtes, on trahvisumma suuruse kindlaksmääramisel rikutud proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

Viimaks on vaidlusaluses kohtuotsuses rikutud proportsionaalsuse põhimõtet. Komisjon kohaldab Üldkohtu heakskiidul trahvide arvutamise suuniseid järgmiselt: kõigepealt määratakse toruliitmike käivet arvestades kindlaks lähtesumma, kuigi toruliitmikud said lähtuvalt Üldkohtu seisukohast olla kartellikokkuleppe esemeks üksnes 2000 ja 2001 aastal. Seejärel suurendatakse apellandi kogu väidetava kartellis osalemise kestuse alusel (üheksa aastat ja kolm kuud) lähtesummat 90 %. Kuna toruliitmike käive võetakse sellega aluseks kogu ajavahemiku, mitte lihtsalt parimal juhul määrava viimase aasta ja kolme kuu suhtes, on trahvisumma suuruse kindlaksmääramisel rikutud proportsionaalsuse põhimõtet.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/6

---

Euroopa Liidu Nõukogu 6. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 22. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-233/09: Access Info Europe versus Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-280/11 P)

2011/C 238/11

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: G. Maganza, B. Driessen, Cs. Fekete)

Teised menetlusosalised: Access Info Europe, Kreeka Vabariik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

Apellandi nõuded

Apellatsioonkaebuse esitaja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus, millega Üldkohus tühistas nõukogu otsuse, millega keelati taotletud dokumendile üldsuse juurdepääs; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus, millega Üldkohus tühistas nõukogu otsuse, millega keelati taotletud dokumendile üldsuse juurdepääs;

| — | teha apellatsioonkaebuse esemeks olevates küsimustes lõplik kohtuotsus; ja |
| --- | --- |

—

teha apellatsioonkaebuse esemeks olevates küsimustes lõplik kohtuotsus; ja

| — | mõista nõukogu kohtukulud kohtuasjas T-233/09 ja käesolevas kohtuasjas välja apellandilt. |
| --- | --- |

—

mõista nõukogu kohtukulud kohtuasjas T-233/09 ja käesolevas kohtuasjas välja apellandilt.

Väited ja peamised argumendid

Sissejuhatuseks soovib nõukogu meenutada, et vaidlustatud otsuse vastuvõtmine 26. veebruaril 2009 on varasem Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009. Seega on käesoleva asja suhtes kohaldatav raamistik Euroopa Liidu lepingus ja Euroopa Ühenduse asutamislepingus sätestatud raamistik, mis eelnes Lissaboni lepingu jõustumisele.

Nõukogu väidab esiteks, et Üldkohus on määruse nr 1049/2001 (1) artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus sätestatud erandit õiguslikult vääralt tõlgendanud ja kohaldanud, kuna tema järeldused ei ole kooskõlas kohaldatavate asutamislepingu sätetega ning eeskätt eiravad need asutamislepingus ette nähtud ja teiseses õiguses kajastatud institutsioonide seadusandlikule tegevusele laiulatuslikuma juurdepääsu põhimõtte piire, et kaitsta institutsioonide otsustusprotsessi tõhusust.

Teiseks väidab nõukogu, et Üldkohtu põhjendused ei ole kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga, mis lubab institutsioonil tugineda üldistele kaalutlustele.

Kolmandaks väidab nõukogu, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta kohaldas käesolevas asjas „nõutud õiguslikku ja faktilist standardit”, et uurida põhjendusi, mille nõukogu esitas määruse artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus sätestatud erandile tuginemiseks. Oma hinnangus rikkus Üldkohus õigusnorme, kuna ta nõudis tõendeid otsustusprotsessile avaldatava negatiivse mõju kohta, jättis täieliku avalikustamise mõju hindamisel tähelepanuta otsustusprotsessi varajase staadiumi tähtsuse ning ei võtnud arvesse taotletud dokumendi tundlikku iseloomu.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331).

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Varhoven administrativen sad (Bulgaaria) 8. juunil 2011 — EMS Bulgaria TRANSPORT OOD versus Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto”, grad Plovdiv, pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite (riikliku maksuameti keskasutuse Plovdivi osakonna „Vaided ja täitmise haldamine” direktor)

(Kohtuasi C-284/11)

2011/C 238/12

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Varhoven administrativen sad

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: EMS Bulgaria TRANSPORT OOD

Vastustaja: Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto”, grad Plovdiv, pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite (riikliku maksuameti keskasutuse Plovdivi osakonna „Vaided ja täitmise haldamine” direktor)

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) artikli 179 lõiget 1, artiklit 180 ja artiklit 273 ning Euroopa Kohtu 8. mai 2008. aasta otsuses liidetud kohtuasjades C-95/07 ja C-96/07: Ecotrade käsitletud tõhususe põhimõtet kaudsete maksude sektoris tuleb tõlgendada nii, et need lubavad kehtestada sellise aegumistähtaja, nagu on käesolevas asjas sätestatud käibemaksuseaduse (2008. aasta redaktsiooni) artikli 72 lõikes 1, mida pikendati käibemaksuseaduse muutmise ja täiendamise seaduse ülemineku- ja lõppsätete §-ga 18 kuni 2009. aasta aprillikuu lõpuni vaid selliste tarne saajate puhul, kelle suhtes muutus käibemaks sissenõutavaks enne 1. jaanuari 2009, kusjuures arvesse tuleb võtta põhikohtuasjas kujunenud asjaolusid, nimelt






  — | siseriiklikus õiguses sätestatud nõuet, mille kohaselt peab ühendusesisese soetuse teinud isik, kes ei ole käibemaksuseaduse kohaselt registreeritud, ennast vabatahtlikult registreerima, kuigi ta ei täida sisendkäibemaksu mahaarvamise õiguse kasutamise eelduseks oleva kohustusliku registreerimise tingimusi; |
| --- | --- | --- |

1.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) artikli 179 lõiget 1, artiklit 180 ja artiklit 273 ning Euroopa Kohtu 8. mai 2008. aasta otsuses liidetud kohtuasjades C-95/07 ja C-96/07: Ecotrade käsitletud tõhususe põhimõtet kaudsete maksude sektoris tuleb tõlgendada nii, et need lubavad kehtestada sellise aegumistähtaja, nagu on käesolevas asjas sätestatud käibemaksuseaduse (2008. aasta redaktsiooni) artikli 72 lõikes 1, mida pikendati käibemaksuseaduse muutmise ja täiendamise seaduse ülemineku- ja lõppsätete §-ga 18 kuni 2009. aasta aprillikuu lõpuni vaid selliste tarne saajate puhul, kelle suhtes muutus käibemaks sissenõutavaks enne 1. jaanuari 2009, kusjuures arvesse tuleb võtta põhikohtuasjas kujunenud asjaolusid, nimelt

—

siseriiklikus õiguses sätestatud nõuet, mille kohaselt peab ühendusesisese soetuse teinud isik, kes ei ole käibemaksuseaduse kohaselt registreeritud, ennast vabatahtlikult registreerima, kuigi ta ei täida sisendkäibemaksu mahaarvamise õiguse kasutamise eelduseks oleva kohustusliku registreerimise tingimusi;

| — | käibemaksuseaduse uut artiklit 73a (jõustunud 1. jaanuaril 2009), mille kohaselt tuleb sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus anda olenemata sellest, kas käibemaksuseaduse artikli 72 lõikes 1 sätestatud tähtaega on järgitud, kui käibemaks kuulub tasumisele tarne saaja poolt, eeldusel et tarnet ei ole varjatud ja tarne kohta on tehtud kanded kauba saaja raamatupidamisse; |
| --- | --- |

—

käibemaksuseaduse uut artiklit 73a (jõustunud 1. jaanuaril 2009), mille kohaselt tuleb sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus anda olenemata sellest, kas käibemaksuseaduse artikli 72 lõikes 1 sätestatud tähtaega on järgitud, kui käibemaks kuulub tasumisele tarne saaja poolt, eeldusel et tarnet ei ole varjatud ja tarne kohta on tehtud kanded kauba saaja raamatupidamisse;

| — | käibemaksuseaduse artikli 72 lõike 1 hilisemat muudatust (jõustunud 1. jaanuaril 2010), mille kohaselt saab sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust kasutada maksustamisperioodil, mil see õigus tekkis, või ühel järgnevast kaheteistkümnest maksustamisperioodist? |
| --- | --- |

—

käibemaksuseaduse artikli 72 lõike 1 hilisemat muudatust (jõustunud 1. jaanuaril 2010), mille kohaselt saab sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust kasutada maksustamisperioodil, mil see õigus tekkis, või ühel järgnevast kaheteistkümnest maksustamisperioodist?

| 2. | Kas neutraalse maksustamise põhimõtet kui aluspõhimõtet, mis on oluline ühise käibemaksusüsteemi loomiseks ja toimimiseks, tuleb tõlgendada nii, et selline maksukontrollipraktika nagu põhikohtuasjas, mis käibemaksu hilinenud arvutamise korral määrab selle eest sanktsioonina viivitusintressi ning jätab asjaomase isiku täiendava sanktsioonina ilma sisendkäibemaksu mahaarvamise õigusest, on kassatsioonkaebuse esitaja puhul konkreetselt esinevatel asjaoludel lubatav, kusjuures arvesse tuleb võtta seda, et tehingut ei ole varjatud, tehingu kohta on tehtud kanded raamatupidamisse, vajalik teave on tehtud kättesaadavaks maksuhaldurile, tegemist ei ole kuritarvitusega ja riigieelarvele ei ole tekitatud kahju? |
| --- | --- |

2.

Kas neutraalse maksustamise põhimõtet kui aluspõhimõtet, mis on oluline ühise käibemaksusüsteemi loomiseks ja toimimiseks, tuleb tõlgendada nii, et selline maksukontrollipraktika nagu põhikohtuasjas, mis käibemaksu hilinenud arvutamise korral määrab selle eest sanktsioonina viivitusintressi ning jätab asjaomase isiku täiendava sanktsioonina ilma sisendkäibemaksu mahaarvamise õigusest, on kassatsioonkaebuse esitaja puhul konkreetselt esinevatel asjaoludel lubatav, kusjuures arvesse tuleb võtta seda, et tehingut ei ole varjatud, tehingu kohta on tehtud kanded raamatupidamisse, vajalik teave on tehtud kättesaadavaks maksuhaldurile, tegemist ei ole kuritarvitusega ja riigieelarvele ei ole tekitatud kahju?

---

(1)  ELT L 347, lk 1.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Varna (Bulgaaria) 8. juunil 2011 — Bonik EOOD versus Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto”, grad Varna, pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite

(Kohtuasi C-285/11)

2011/C 238/13

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administrativen sad Varna (Bulgaaria).

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Bonik EOOD.

Vastustaja: Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto”, grad Varna, pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite (Riikliku Maksuameti Varna piirkonna „Vaiete ja täitmise korraldamise” osakonna juhataja)

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2006/112 (1) artikli 178 punktide a ja b, artiklite 14, 62, 63, 167 ja 168 sätetest saab tõlgendamise teel tuletada mõiste „tegeliku tarne puudumine” ja kui see on nii, siis kas mõiste „tegeliku tarne puudumine” kattub oma määratluselt mõistega „maksudest kõrvalehoidumine” või sisaldub see nimetatud mõistes? Mida hõlmab direktiivi tähenduses mõiste „maksudest kõrvalehoidumine”? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2006/112 (1) artikli 178 punktide a ja b, artiklite 14, 62, 63, 167 ja 168 sätetest saab tõlgendamise teel tuletada mõiste „tegeliku tarne puudumine” ja kui see on nii, siis kas mõiste „tegeliku tarne puudumine” kattub oma määratluselt mõistega „maksudest kõrvalehoidumine” või sisaldub see nimetatud mõistes? Mida hõlmab direktiivi tähenduses mõiste „maksudest kõrvalehoidumine”?

| 2. | Kas mõiste „maksudest kõrvalehoidumine” määratlust ning direktiivi põhjendusi 26 ja 59 koosmõjus artikli 178 punktiga b silmas pidades nõuab direktiiv, et formaalsused kehtestatakse selgelt seadusandluse teel liikmesriigi kõrgeima seadusandliku organi aktiga, või lubab direktiiv seda, et neid formaalsusi ei kehtestata mitte seadusandlusega, vaid et nad kujutavad endast haldus- (ja maksukontrolli) praktikat ning kohtupraktikat? Kas formaalsusi tohib kehtestada haldusasutuste õigusaktidega ja/või juhistega? |
| --- | --- |

2.

Kas mõiste „maksudest kõrvalehoidumine” määratlust ning direktiivi põhjendusi 26 ja 59 koosmõjus artikli 178 punktiga b silmas pidades nõuab direktiiv, et formaalsused kehtestatakse selgelt seadusandluse teel liikmesriigi kõrgeima seadusandliku organi aktiga, või lubab direktiiv seda, et neid formaalsusi ei kehtestata mitte seadusandlusega, vaid et nad kujutavad endast haldus- (ja maksukontrolli) praktikat ning kohtupraktikat? Kas formaalsusi tohib kehtestada haldusasutuste õigusaktidega ja/või juhistega?

| 3. | Kui mõiste „tegeliku tarne puudumine” erineb mõistest „maksudest kõrvalehoidumine”, ja kui viimati nimetatud mõiste määratlus seda ei hõlma, kas „tegeliku tarne puudumine” kujutab endast siis formaalsust artikli 178 punkti b kohaselt või direktiivi põhjenduse 59 kohast meedet, mille kehtestamise tagajärjeks on sisendkäibemaksu mahaarvamise õiguse andmisest keeldumine ja mis seab kahtluse alla käibemaksu neutraalsuse, ühise käibemaksusüsteemi olulise põhimõtte, mis viidi sisse ühenduse asjaomase õigusega? |
| --- | --- |

3.

Kui mõiste „tegeliku tarne puudumine” erineb mõistest „maksudest kõrvalehoidumine”, ja kui viimati nimetatud mõiste määratlus seda ei hõlma, kas „tegeliku tarne puudumine” kujutab endast siis formaalsust artikli 178 punkti b kohaselt või direktiivi põhjenduse 59 kohast meedet, mille kehtestamise tagajärjeks on sisendkäibemaksu mahaarvamise õiguse andmisest keeldumine ja mis seab kahtluse alla käibemaksu neutraalsuse, ühise käibemaksusüsteemi olulise põhimõtte, mis viidi sisse ühenduse asjaomase õigusega?

| 4. | Kas maksukohustuslaste suhtes tohib kehtestada formaalsusi, mille kohaselt nad peavad tõendama nendevahelisele (viimase tarne saaja ja tolle tarnija vahelisele) tarnele eelnenud tarneid, et tarnet loetaks tegelikult tehtuks, kui maksuhaldur ei vaidlusta seda, et puudutatud isikud (viimased tarnijad) tegid järgnevad tarned samade kaupadega samas koguses järgnevatele tarne saajatele? |
| --- | --- |

4.

Kas maksukohustuslaste suhtes tohib kehtestada formaalsusi, mille kohaselt nad peavad tõendama nendevahelisele (viimase tarne saaja ja tolle tarnija vahelisele) tarnele eelnenud tarneid, et tarnet loetaks tegelikult tehtuks, kui maksuhaldur ei vaidlusta seda, et puudutatud isikud (viimased tarnijad) tegid järgnevad tarned samade kaupadega samas koguses järgnevatele tarne saajatele?

| 5. | Kas ühise käibemaksusüsteemi ning direktiivi 2006/112 artiklite 168 ja 178 sätete raames tuleb ettevõtja õigust teatavatelt tehingutelt makstava käibemaksu tunnustamiseks hinnata






  a) | üksnes seoses konkreetse tehinguga, milles ettevõtja osaleb, võttes arvesse ettevõtja tehingus osalemise kavatsust, ja/või |
| --- | --- | --- |

5.

Kas ühise käibemaksusüsteemi ning direktiivi 2006/112 artiklite 168 ja 178 sätete raames tuleb ettevõtja õigust teatavatelt tehingutelt makstava käibemaksu tunnustamiseks hinnata

a)

üksnes seoses konkreetse tehinguga, milles ettevõtja osaleb, võttes arvesse ettevõtja tehingus osalemise kavatsust, ja/või

| b) | võttes arvesse tehingute kogumit, kaasa arvatud eelnenud ja järgnevad tehingud, mis moodustavad tarnete keti, kuhu kõnealune tehing kuulub, kaasa arvatud ülejäänud ketis osalejate kavatsused, millest ettevõtja ei tea ja/või millest tal ei ole võimalik teada saada, või arve väljastaja ja ülejäänud ketis osalejate, nimelt tema eeltarnijate, tegevus ja/või tegematajätmised, mida tarne saaja ei saa kontrollida ega nendelt teatavat käitumist nõuda, ja/või |
| --- | --- |

b)

võttes arvesse tehingute kogumit, kaasa arvatud eelnenud ja järgnevad tehingud, mis moodustavad tarnete keti, kuhu kõnealune tehing kuulub, kaasa arvatud ülejäänud ketis osalejate kavatsused, millest ettevõtja ei tea ja/või millest tal ei ole võimalik teada saada, või arve väljastaja ja ülejäänud ketis osalejate, nimelt tema eeltarnijate, tegevus ja/või tegematajätmised, mida tarne saaja ei saa kontrollida ega nendelt teatavat käitumist nõuda, ja/või

| c) | võttes arvesse selliste ketis osalejate pettusi ja pettusekavatsusi, kelle osalemisest ettevõtja ei teadnud ning kelle tegevuse või kavatsuste kohta ei ole võimalik kindlaks teha, kas ettevõtja võis nendest teada saada ja seda sõltumata sellest, kas nimetatud tegevus või kavatsused leidsid aset enne või pärast asjaomast tarnet? |
| --- | --- |

c)

võttes arvesse selliste ketis osalejate pettusi ja pettusekavatsusi, kelle osalemisest ettevõtja ei teadnud ning kelle tegevuse või kavatsuste kohta ei ole võimalik kindlaks teha, kas ettevõtja võis nendest teada saada ja seda sõltumata sellest, kas nimetatud tegevus või kavatsused leidsid aset enne või pärast asjaomast tarnet?

| 6. | Sõltuvalt viiendale küsimusele antud vastusest: kas selliseid tehinguid, nagu põhikohtuasjas kõne all olevad tehingud, tuleb lugeda tasulisteks tarneteks direktiivi 2006/112 artikli 2 tähenduses või maksukohustuslase majandustegevuseks direktiivi artikli 9 lõike 1 tähenduses? |
| --- | --- |

6.

Sõltuvalt viiendale küsimusele antud vastusest: kas selliseid tehinguid, nagu põhikohtuasjas kõne all olevad tehingud, tuleb lugeda tasulisteks tarneteks direktiivi 2006/112 artikli 2 tähenduses või maksukohustuslase majandustegevuseks direktiivi artikli 9 lõike 1 tähenduses?

| 7. | Kas on lubatud, et tarnija nõuetekohaselt käibemaksu otstarbel dokumenteeritud ja deklareeritud tarneid, nagu põhikohtuasjas kõne all olevad tarned, millega seoses nende saaja sai tegelikult arvel näidatud kaupade omandiõiguse ning mille suhtes puuduvad andmed selle kohta, kas ta sai kauba tegelikult isikult, kes ei ole arve väljastaja, ei loeta üksnes seetõttu tasuliseks tarneteks direktiivi 2006/112 artikli 2 tähenduses, et tarnijat ei leitud märgitud aadressil ja et ta ei esitanud revisjoni raames nõutud dokumente või ei tõendanud maksuhaldurile kõiki tarnete tegemise asjaolusid, sealhulgas müüdud kauba päritolu? |
| --- | --- |

7.

Kas on lubatud, et tarnija nõuetekohaselt käibemaksu otstarbel dokumenteeritud ja deklareeritud tarneid, nagu põhikohtuasjas kõne all olevad tarned, millega seoses nende saaja sai tegelikult arvel näidatud kaupade omandiõiguse ning mille suhtes puuduvad andmed selle kohta, kas ta sai kauba tegelikult isikult, kes ei ole arve väljastaja, ei loeta üksnes seetõttu tasuliseks tarneteks direktiivi 2006/112 artikli 2 tähenduses, et tarnijat ei leitud märgitud aadressil ja et ta ei esitanud revisjoni raames nõutud dokumente või ei tõendanud maksuhaldurile kõiki tarnete tegemise asjaolusid, sealhulgas müüdud kauba päritolu?

| 8. | Kas käibemaksu mahaarvamise õiguse sõltuvusse seadmine tarnija ja/või tema eeltarnija tegevusest on lubatud meede maksude kogumise tagamiseks ja maksudest kõrvalehoidumise vältimiseks? |
| --- | --- |

8.

Kas käibemaksu mahaarvamise õiguse sõltuvusse seadmine tarnija ja/või tema eeltarnija tegevusest on lubatud meede maksude kogumise tagamiseks ja maksudest kõrvalehoidumise vältimiseks?

| 9. | Sõltuvalt teisele, kolmandale ja viiendale küsimusele antud vastustest: kas maksuhalduri meetmed, nagu põhikohtuasjas kõne all olevad meetmed, mis viivad heauskliku ettevõtja sõlmitud tehingute suhtes käibemaksukorra välistamiseni, on vastuolus ühenduse õiguse proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ja õiguskindluse põhimõtetega? |
| --- | --- |

9.

Sõltuvalt teisele, kolmandale ja viiendale küsimusele antud vastustest: kas maksuhalduri meetmed, nagu põhikohtuasjas kõne all olevad meetmed, mis viivad heauskliku ettevõtja sõlmitud tehingute suhtes käibemaksukorra välistamiseni, on vastuolus ühenduse õiguse proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ja õiguskindluse põhimõtetega?

| 10. | Sõltuvalt vastustest eespool esitatud küsimustele: kas sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas on tarnete saajal õigus maha arvata talle tarnijate esitatud arvetel näidatud käibemaks? |
| --- | --- |

10.

Sõltuvalt vastustest eespool esitatud küsimustele: kas sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas on tarnete saajal õigus maha arvata talle tarnijate esitatud arvetel näidatud käibemaks?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, lk 1).

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/9

---

Euroopa Komisjoni 7. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-382/06: Tomkins plc versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-286/11 P)

2011/C 238/14

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: F. Castillo de la Torre, V. Bottka, R. Sauer)

Teine menetlusosaline: Tomkins plc

Apellandi nõuded

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | tühistada Üldkohtu otsus tervikuna; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu otsus tervikuna;

| — | mõista käesoleva menetluse ja esimese astme kohtukulud välja hagejalt. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetluse ja esimese astme kohtukulud välja hagejalt.

Väited ja peamised argumendid

Komisjon esitab järgmised viis väidet:

| | Esimeses väites on toodud välja, et tühistades osaliselt otsuses kindlaks määratud kestuse tõendite põhjal, mida Tomkins ei esitanud, tegi Üldkohus selgelt otsuse ultra petita. Euroopa Kohtu praktika ei tunnusta erandeid reeglist, mis on määratletud kohtuasjas C-310/97 P: AssiDomän — see on kohtupraktika, mille alusel kuulusid kaks hagejat ühte kontserni. Euroopa Kohus on hiljuti selgitanud liidetud kohtuasjades C-201/09 P ja C-216/09: ArcelorMittal Luxembourg, et ühe ettevõtja poolt algatatud kohtuasi ei mõjuta teiste samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate õiguslikku olukorda. |
| --- | --- |

Esimeses väites on toodud välja, et tühistades osaliselt otsuses kindlaks määratud kestuse tõendite põhjal, mida Tomkins ei esitanud, tegi Üldkohus selgelt otsuse ultra petita. Euroopa Kohtu praktika ei tunnusta erandeid reeglist, mis on määratletud kohtuasjas C-310/97 P: AssiDomän — see on kohtupraktika, mille alusel kuulusid kaks hagejat ühte kontserni. Euroopa Kohus on hiljuti selgitanud liidetud kohtuasjades C-201/09 P ja C-216/09: ArcelorMittal Luxembourg, et ühe ettevõtja poolt algatatud kohtuasi ei mõjuta teiste samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate õiguslikku olukorda.

| | Teises väites heidab komisjon ette, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kuna ta leidis, et Pegleri (tütarettevõtja, kohtuasjas T-386/06) ja Tomkinsi (emaettevõtja, kohtuasjas T-382/06) nõuetel on „sama ese”. Kuigi Tomkinsi poolt vaidlustatud periood oli palju lühem kui eraldiseisvas Pegleri kohtuasjas, vähendati mõlema ettevõtja puhul kestust sama palju. Omati ei vaidlustanud Pegler mitte ainult palju pikemat perioodi, vaid põhines oma hagis teistsugustele ja isegi vastupidistele väidetele kui Tomkins. Algset kestusperioodi vaidlustades oli Pegleri eesmärk ennast süüst vabastada ja Tomkinsi süüd tõendada, samas kui Tomkinsi eesmärk oli pigem piiratud, st vaielda vastu esimese 38 päeva kohta käivatele tõenditele (mis ei oleks isegi mõjutanud kestust, mida esimese trahvi puhul arvesse võeti). |
| --- | --- |

Teises väites heidab komisjon ette, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kuna ta leidis, et Pegleri (tütarettevõtja, kohtuasjas T-386/06) ja Tomkinsi (emaettevõtja, kohtuasjas T-382/06) nõuetel on „sama ese”. Kuigi Tomkinsi poolt vaidlustatud periood oli palju lühem kui eraldiseisvas Pegleri kohtuasjas, vähendati mõlema ettevõtja puhul kestust sama palju. Omati ei vaidlustanud Pegler mitte ainult palju pikemat perioodi, vaid põhines oma hagis teistsugustele ja isegi vastupidistele väidetele kui Tomkins. Algset kestusperioodi vaidlustades oli Pegleri eesmärk ennast süüst vabastada ja Tomkinsi süüd tõendada, samas kui Tomkinsi eesmärk oli pigem piiratud, st vaielda vastu esimese 38 päeva kohta käivatele tõenditele (mis ei oleks isegi mõjutanud kestust, mida esimese trahvi puhul arvesse võeti).

| | Lisaks põhineb Üldkohtu hinnang faktiliselt vääral eeldusel, et Tomkins oleks nõudnud, et „kui see otsus Pegleri osas tühistatakse, siis tuleb see ka osas, milles see puudutab hagejat, tühistada” (vaidlustatud kohtuotsuse punkt 42). Tomkins ei ole sellist nõuet ei hagiavalduses ega vastuses esitanud (mis igal juhul oleks selle tegemiseks liiga hilja olnud). Sellega on hageja nõuet moonutatud, mis on iseenesest juba piisav vaidlustatud otsuse tühistamiseks. |
| --- | --- |

Lisaks põhineb Üldkohtu hinnang faktiliselt vääral eeldusel, et Tomkins oleks nõudnud, et „kui see otsus Pegleri osas tühistatakse, siis tuleb see ka osas, milles see puudutab hagejat, tühistada” (vaidlustatud kohtuotsuse punkt 42). Tomkins ei ole sellist nõuet ei hagiavalduses ega vastuses esitanud (mis igal juhul oleks selle tegemiseks liiga hilja olnud). Sellega on hageja nõuet moonutatud, mis on iseenesest juba piisav vaidlustatud otsuse tühistamiseks.

| | Kolmas väide käsitleb seda, et arvestamata on jäetud asjaolu, et Tomkins oli osa kontsernist, mis teadlikult rikkumise toime pani. Üldkohus rikkus õigusnormi, kuna vähendas ettevõtja (emaettevõtja Tomkins) vastutust „Tomkinsi kontsernis”, kuna teise selle kontserni osa, tütarettevõtja Pegler, rikkumise kestust vähendati. Ometi põhines Pegleri vastutuse vähendamine tema „uinunud ettevõtja” staatusel ning ei tuginenud asjaolule, et nimetatud kontsern ei osalenud rikkumises. Komisjoni arvates puudutab asjaolu, et just see kontserni tütarettevõtja (Pegler) ei pruukinud olla teatud ajaperioodil õige adressaat selles kontsernis, üksnes seda tütarettevõtjat ning ei vabasta süüst tervet „kontserni”. See on õige eelkõige olukorras, kus Üldkohus (ega ka Tomkins ise) ei vaidlustanud, et Tomkinsi juhitud kontsern osales rikkumises enamuse vastava ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

Kolmas väide käsitleb seda, et arvestamata on jäetud asjaolu, et Tomkins oli osa kontsernist, mis teadlikult rikkumise toime pani. Üldkohus rikkus õigusnormi, kuna vähendas ettevõtja (emaettevõtja Tomkins) vastutust „Tomkinsi kontsernis”, kuna teise selle kontserni osa, tütarettevõtja Pegler, rikkumise kestust vähendati. Ometi põhines Pegleri vastutuse vähendamine tema „uinunud ettevõtja” staatusel ning ei tuginenud asjaolule, et nimetatud kontsern ei osalenud rikkumises. Komisjoni arvates puudutab asjaolu, et just see kontserni tütarettevõtja (Pegler) ei pruukinud olla teatud ajaperioodil õige adressaat selles kontsernis, üksnes seda tütarettevõtjat ning ei vabasta süüst tervet „kontserni”. See on õige eelkõige olukorras, kus Üldkohus (ega ka Tomkins ise) ei vaidlustanud, et Tomkinsi juhitud kontsern osales rikkumises enamuse vastava ajavahemiku jooksul.

| | Komisjon tugineb oma neljanda väite puhul põhjendatuse puudumisele ja vastuoludele vaidlustatud otsuses. Nelja väide täiendab esimest, seda isegi siis kui Üldkohus ei teinud otsust ultra petita, tuleks otsus siiski tühistada, kuna see ei põhjenda osalist tühistamist piisavalt ega selgelt (põhjendatuse puudumine). Vaidlustatud otsuses on vähemalt kaks olulist aspekti, mis on ebaselged.






  — | Esiteks, Kui Üldkohus leiab, et kohtuotsusest AssiDomän tuleb kõrvale kalduda, tehes erand, siis sellise lähtekoha tingimused on ebaselged ja vastuolulised. |
| --- | --- | --- |

Komisjon tugineb oma neljanda väite puhul põhjendatuse puudumisele ja vastuoludele vaidlustatud otsuses. Nelja väide täiendab esimest, seda isegi siis kui Üldkohus ei teinud otsust ultra petita, tuleks otsus siiski tühistada, kuna see ei põhjenda osalist tühistamist piisavalt ega selgelt (põhjendatuse puudumine). Vaidlustatud otsuses on vähemalt kaks olulist aspekti, mis on ebaselged.

—

Esiteks, Kui Üldkohus leiab, et kohtuotsusest AssiDomän tuleb kõrvale kalduda, tehes erand, siis sellise lähtekoha tingimused on ebaselged ja vastuolulised.

| — | Teine Üldkohtu põhjenduses esinev vastuoluline ja ebaselge aspekt on asjaolu, et vaidlustatud otsuse punktis 57, mis käsitleb hoiatava suurendamise kordajat, kohustatakse komisjoni „vastavalt ELTL artiklile 266 tegema järeldused sellest veast ja hageja solidaarvastutusest trahvi maksmise eest”. Ometi teostab punktis 59 Üldkohus oma piiramatut pädevust trahvi osas ning määrab kindlaks Tomkinsile kohalduva trahvi summa. Vaidlustatud otsuse resolutsioon kordab lõplikku trahvi summat ilma, et mainiks vajadust seda summat edaspidi muuta. Hoolimata punkti 57 täpsest tähendusest, märgib komisjon, et hoiatava suurendamise kordaja tühistamise puhul kohtuasjas C-386/06: Pegler vs. komisjon, ei peaks see mõjutama kordajat Tomkinsi kohtuasjas. |
| --- | --- |

—

Teine Üldkohtu põhjenduses esinev vastuoluline ja ebaselge aspekt on asjaolu, et vaidlustatud otsuse punktis 57, mis käsitleb hoiatava suurendamise kordajat, kohustatakse komisjoni „vastavalt ELTL artiklile 266 tegema järeldused sellest veast ja hageja solidaarvastutusest trahvi maksmise eest”. Ometi teostab punktis 59 Üldkohus oma piiramatut pädevust trahvi osas ning määrab kindlaks Tomkinsile kohalduva trahvi summa. Vaidlustatud otsuse resolutsioon kordab lõplikku trahvi summat ilma, et mainiks vajadust seda summat edaspidi muuta. Hoolimata punkti 57 täpsest tähendusest, märgib komisjon, et hoiatava suurendamise kordaja tühistamise puhul kohtuasjas C-386/06: Pegler vs. komisjon, ei peaks see mõjutama kordajat Tomkinsi kohtuasjas.

| | Lõpuks on viiendas etteheites väidetud, et Üldkohus rikkus „võistlevuse põhimõtet” ja õigust õiglasele kohtumõistmisele, kuna ta ei andnud komisjonile võimalust esitada märkusi oma kavatsuste kohta vähendada Tomkinsi trahvi tulenevalt eraldiseisvas kohtuasjas Pegler esitatud nõuetest. |
| --- | --- |

Lõpuks on viiendas etteheites väidetud, et Üldkohus rikkus „võistlevuse põhimõtet” ja õigust õiglasele kohtumõistmisele, kuna ta ei andnud komisjonile võimalust esitada märkusi oma kavatsuste kohta vähendada Tomkinsi trahvi tulenevalt eraldiseisvas kohtuasjas Pegler esitatud nõuetest.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/10

---

Euroopa Komisjoni 6. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-385/06: Aalberts Industries NV, Comap SA, varem Aquatis France SAS, Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-287/11 P)

2011/C 238/15

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: F. Castillo de la Torre, V. Bottka ja R. Sauer)

Teised menetlusosalised: Aalberts Industries NV, Comap SA, varem Aquatis France SAS, Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | jätta Üldkohtule esitatud hagi täielikult rahuldamata; |
| --- | --- |

—

jätta Üldkohtule esitatud hagi täielikult rahuldamata;

| — | mõista käesoleva menetluse ja esimese astme kohtukulud välja kolmelt hagejalt. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetluse ja esimese astme kohtukulud välja kolmelt hagejalt.

Väited ja peamised argumendid

Komisjon põhjendab oma apellatsioonkaebust järgmise kolme väitega.

Esimeses väites on ta seisukohal, et Üldkohus rikkus mitmesuguseid õigusnorme, mis reguleerivad tõendamiskohustust, ning tõendamist puudutavaid menetlusnorme, moonutas teatavaid tõendeid ning ei esitanud põhjendusi faktidele antud hinnangute kohta. Kuigi Üldkohus meenutas tõendite igakülgset hindamist käsitlevat kohtupraktikat, ilmneb järgnenud hinnangutest väga lünklik lähenemine, mille raames tõendeid on analüüsitud eraldi ja need on ükshaaval tagasi lükatud. See mõjutab nende konkreetsete kontaktide analüüsimist, mida otsuses on peetud ilminguks sellest, et Aalbertsi ettevõtjad osalesid vältavas rikkumises. Üldkohus on hinnanud tõendeid tütarettevõtjate Simplexi ja Aquatise vältavas rikkumises osalemise kohta eraldi, kuigi nad kuulusid ühte ja samasse ettevõtjasse (Aalberts). Lisaks moonutas Üldkohus seoses nende kontaktidega teatud olulisimaid tõendeid või vähemalt ei esitanud piisavaid põhjendusi järelduste kohta, mis ta tegi seoses teatud tõendite tõendusliku väärtusega. Teine väide on alternatiivne nõue, mis seisneb selles, et isegi kui Üldkohtu faktilised järeldused jäetakse jõusse, ei olnud Üldkohtul õigust otsust tervikuna tühistada, kuna ta leidis otsuses üksnes osalise vea. Vaidlustatud kohtuotsuses on toime pandud vähemalt kaks õigusnormide rikkumist:

| — | esiteks tühistas Üldkohus komisjoni otsuse seetõttu, et Aquatise teadlikkus kartellist oli teistsugusel tasemel kui teistel ettevõtjatel, kes osalesid FNAS-i kohtumistel Prantsusmaal. Arvestades väljakujunenud kohtupraktikat, ei tohiks kartelliosalise erinev teadlikkuse tase siiski kaasa tuua otsuse täielikku tühistamist ühe ja vältava rikkumise tuvastamise osas, vaid see võiks kõige enam kaasa tuua rikkumise tuvastamise osalise tühistamise ning tõenäoliselt trahvi vähendamise; |
| --- | --- |

—

esiteks tühistas Üldkohus komisjoni otsuse seetõttu, et Aquatise teadlikkus kartellist oli teistsugusel tasemel kui teistel ettevõtjatel, kes osalesid FNAS-i kohtumistel Prantsusmaal. Arvestades väljakujunenud kohtupraktikat, ei tohiks kartelliosalise erinev teadlikkuse tase siiski kaasa tuua otsuse täielikku tühistamist ühe ja vältava rikkumise tuvastamise osas, vaid see võiks kõige enam kaasa tuua rikkumise tuvastamise osalise tühistamise ning tõenäoliselt trahvi vähendamise;

| — | teiseks ületas Üldkohus oma pädevust, kui ta tühistas otsuse Aalbertsi ja tema kahe tütarettevõtja osas täielikult asjas, milles osaline tühistamine oleks vastavalt kohtupraktikale olnud kõige sobivam lahendus. |
| --- | --- |

—

teiseks ületas Üldkohus oma pädevust, kui ta tühistas otsuse Aalbertsi ja tema kahe tütarettevõtja osas täielikult asjas, milles osaline tühistamine oleks vastavalt kohtupraktikale olnud kõige sobivam lahendus.

Lõpuks on kolmas väide samuti alternatiivne nõue juhuks, kui Euroopa Kohus esimese ja teise väite tagasi lükkab, ning puudutab Simplexi ja Aquatise trahvi arvutamist esimese perioodi eest, juhul kui teise perioodi osas rikkumise tuvastamine täielikult tühistatakse. Komisjon väidab, et otsuse artikli 2 punkti b alapunkti 2 tühistamine on põhjendamatu ning kui Üldkohus tugines määruse nr 1/2003 (1) artikli 23 lõikest 2 tulenevale nn 10 % piirmäärale, tegi ta otsuse ultra petita ja rikkus võistleva menetluse põhimõtet ja seega õigust õiglasele kohtulikule arutamisele, kuna seda esimeses kohtuastmes ei arutatud.

---

(1)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus nr 1/2003 [EÜ] artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (ELT L 1, lk 1; ELT eriväljaanne 08/02, lk 205).

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/11

---

14. juunil 2011 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka vabariik

(Kohtuasi C-297/11)

2011/C 238/16

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: I. Chatzigianni ja A. Margeli)

Kostja: Kreeka Vabariik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Kreeka Vabariik ei ole 22. detsembriks 2009 koostanud vesikonna majandamiskavasid (ei täielikult oma territooriumile jäävate valglapiirkondade ega rahvusvaheliste valglapiirkondade kohta) ega ole komisjonile saatnud nende koopiat 22. märtsiks 2010, on Kreeka Vabariik rikkunud kohustusi, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, artikli 13 lõigetest 1–3 ja 6 ning artikli 15 lõikest 1. Peale selle, kuna Kreeka Vabariik ei ole vesikonna majandamiskavade kohta algatanud 22. detsembriks 2008 teavitamise ja vastavat avalikkusega konsulteerimise menetlust, siis on Kreeka Vabariik rikkunud sama direktiivi artikli 14 lõike 1 punktist c tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Kreeka Vabariik ei ole 22. detsembriks 2009 koostanud vesikonna majandamiskavasid (ei täielikult oma territooriumile jäävate valglapiirkondade ega rahvusvaheliste valglapiirkondade kohta) ega ole komisjonile saatnud nende koopiat 22. märtsiks 2010, on Kreeka Vabariik rikkunud kohustusi, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, artikli 13 lõigetest 1–3 ja 6 ning artikli 15 lõikest 1. Peale selle, kuna Kreeka Vabariik ei ole vesikonna majandamiskavade kohta algatanud 22. detsembriks 2008 teavitamise ja vastavat avalikkusega konsulteerimise menetlust, siis on Kreeka Vabariik rikkunud sama direktiivi artikli 14 lõike 1 punktist c tulenevaid kohustusi;

| — | Mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

Mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Esiteks olid liikmesriigid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, artikli 13 lõigetele 1–3 ja 6 ning artikli 15 lõikele 1 kohustatud 22. detsembriks 2009 koostama vesikonna majandamiskavad (nii täielikult oma territooriumile jäävate valglapiirkondade kui ka rahvusvaheliste valglapiirkondade kohta) ja saatma 22. märtsiks 2010 komisjonile selle koopia.

Dokumentidest, mille Kreeka Vabariik on siiani komisjonile esitanud, nähtub, et see liikmesriik ei ole veel koostanud ühtegi vesikonna majandamiskava (ei täielikult oma territooriumile jäävate valglapiirkondade ega rahvusvaheliste valglapiirkondade kohta) ja seda enam ei ole saatnud komisjonile vastavat koopiat. Komisjon järeldab sellest, et Kreeka Vabariik ei ole täitnud selle direktiivi artikli 13 lõigetest 1–3 ja 6 ning artikli 15 lõikest 1 tulenevaid kohustusi.

Teiseks pidid liikmesriigid sama direktiivi artikli 14 lõike 1 punkti c kohaselt esitama vesikonna majandamiskava avalikkusele konsulteerimiseks hiljemalt 22. detsembril 2008.

Dokumentidest, mille Kreeka Vabariik on siiani komisjonile esitanud, nähtub, et vastavat menetlust ei ole veel algatatud. Komisjon järeldab sellest, et Kreeka Vabariik on rikkunud direktiivi artikli 14 lõike 1 punktist c tulenevaid kohustusi.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/12

---

XXXLutz Marken GmbH 14. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-54/09: XXLLutz Marken GmbH versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused); teine menetluspool: Natura Selection S.L.

(Kohtuasi C-306/11 P)

2011/C 238/17

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: XXXLutz Marken GmbH (esindaja: advokaat H. Pannen)

Teised menetlusosalised:

| — | Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) |
| --- | --- |

—

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

| — | Natura Selection S.L. |
| --- | --- |

—

Natura Selection S.L.

Apellandi nõuded

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | saata asi tagasi Üldkohtule arutamiseks; |
| --- | --- |

—

saata asi tagasi Üldkohtule arutamiseks;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused). |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused).

Väited ja peamised argumendid

Üldkohus rikkus kaubamärgimääruse artikli 8 lõike 1 punkt b, kui ta otsustas, et tähised „Linea Natura Natur hat immer Stil” ja „natura selection” on sarnased ainuüksi sõnalise elemendi „natura” tõttu. See sõnaline element ei ole aga varasema ühenduse kaubamärgi domineeriv osa.

Üldkohus tõlgendas tähiste sarnasuse osas vääralt mõisteid „eristusvõime” ja „kirjeldavus”.

Lisaks on Üldkohtu seisukohad tähiste sarnasuse osas vastuolulised ja selles mõttes põhjendamata.

Samuti põhineb Üldkohus vaidlustatud otsus moonutatud asjaoludel. Vastupidi Üldkohtu arvamusele väitis apellant juba vastulausete osakonnas toimunud menetluses ja apellatsioonikoja menetluses ning samuti hagiavalduses, et asjaomaste kaupade ja sõnalise elemendi „natura” vahel on seos.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/12

---

Euroopa Komisjoni 24. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 13. aprilli 2011. aasta määruse peale kohtuasjas T-320/09: Planet AE versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-314/11 P)

2011/C 238/18

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: F. Dintilhac ja D. Triantafyllou)

Teine menetlusosaline: Planet AE

Apellandi nõuded

| — | tühistada Üldkohtu 13. aprilli 2011. aasta otsus kohtuasjas T-320/09; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu 13. aprilli 2011. aasta otsus kohtuasjas T-320/09;

| — | tunnistada hagi vastuvõetamatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetamatuks;

| — | mõista kohtukulud välja vastustajalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja vastustajalt.

Väited ja peamised argumendid

—   Otsuse 2008/969 vale tõlgendamine

Seda laadi registreerimine, nagu on vastustaja kohta varajase hoiatamise süsteemis tehtud, mis (erinevalt muudest registreerimistest) põhineb vaid kahtlustel, ei saa endaga kaasa tuua muid tagajärgi kui järelevalvemeetmete tugevdamine (otsuse artikkel 16), millel ei ole vastustaja suhtes siduvat mõju. Kohtumääruses on vaidlusalused registreerimised segi aetud muud laadi registreerimistega, millel on erinevad tagajärjed.

—   Vastustaja õigusliku olukorra oluline muutmine vaidlustatud registreerimiste tõttu

Isiku suhtes teostatav järelevalve iseenesest ei muuda tema õiguslikku olukorda.

—   Vaidlustatud registreerimised ei puuduta vastustajat otseselt

Võetud meetmete võtmise otsustas vastutav eelarvevahendite käsutaja omal agatusel pärast vastustaja ja tema pangaga konsulteerimist ja läbirääkimist. Hagi vastuvõetavuse eelduseks on aga see, et isik on otseselt puudutatud (ELTL artikli 263 neljas lõik).

—   Otsest puudutatust käsitlevate asjakohaste argumentide ja tõendite uurimise puudumine

Kuigi hagiavalduses kirjeldati eespool nimetatud konsulteerimisi ja läbirääkimisi, jättis Üldkohus need tähelepanuta, rikkudes sellega erapooletuse ja objektiivsuse põhimõtteid.

—   Põhjenduse puudumine

Vaidlustatud kohtumäärus ei selgita, milles seisneb „ebasoodne muutus” vastustaja olukorras, kellelt ei võetud ära majanduslikku eelist, vaid kellelt võeti ettemaksu tegemise kohustus.

Sama kehtib ka kõne all olevate eriregistreerimiste kohta, mille siduvat laadi ei ole mingil moel selgitatud.

—   Õiguskaitsevahendite segiajamine

Vastustaja roll konsortsiumis puudutas lepingu sõlmimist. Lepingulise raamistiku osapoolena võis ta tugineda vahekohtuklauslile (ELTL artikkel 272), kuid tal ei olnud võimalik esitada tühistamishagi, kuna kõnealused õiguskaitsevahendid eksisteerivad paralleelselt ja autonoomselt.

—   Lepinguvabaduse ja konsensuse põhimõtte rikkumine

Ühelt poolt ei ole komisjonil sekkumiskohustust ilma ettevaatusmeetmeid võtmata, teiselt poolt oli vastustaja andnud lõplikule lepingulisele raamistikule oma nõusoleku. Seega ei olnud Üldkohtul õigust nõuda õiguslikke aluseid, ärakuulamisi jne, mida nõutakse „sanktsioonide” puhul ja mis ei ole kooskõlas lepingupoolte võrdsuse põhimõttega.

—   Registreerimiste väär kvalifitseerimine otsustena

Varajase hoiatamise süsteemis registreerimised kujutavad endast sisemeetmeid, mis on ettevaatusmeetmed hea majandushalduse põhimõttest lähtudes (finantsmääruse artikkel 27), mis olid otsuses 2008/969 ette nähtud kui komisjoni sisemised juhised (vt finantsmääruse artikkel 51) teabe eesmärgil ja selle institutsiooni volitatud eelarvevahendite käsutajatele. Vaidlusaluseid registreerimisi ei või siduda registreerimistega, mille tulemusena jäetakse menetlusest kõrvale, kuna käesoleval juhul sõlmiti vastustajaga leping.

—   Hagi vastuvõetavuse sõltuvus

Üldkohus põhjendab oma määrust vajadusega kontrollida komisjoni pädevust otsust 2008/969 vastu võtta. Pädevuse küsimus puudutab aga hagi põhjendatust ega kindlaks määrata selle vastuvõetavust.

---

Üldkohus

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/14

---

Üldkohtu 7. juuli 2011. aasta otsus — Valero Jordana versus komisjon

(Kohtuasi T-161/04) (1)

(Juurdepääs dokumentidele - Määrus (EÜ) nr 1049/2001 - Üldkonkursi reservnimekiri ja ametnike ametisse nimetamise üksikotsused - Juurdepääsu keelamine - Erand, mis puudutab eraelu ja isikupuutumatuse kaitset - Isikuandmete kaitse - Määrus (EÜ) nr 45/2001)

2011/C 238/19

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Gregorio Valero Jordana (Brüssel, Belgia) (esindaja: advokaat M. Merola)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Aalto ja E. Adserá Ribera, hiljem E. Adserá Ribera ja P. Costa de Oliveira)

Hageja toetuseks menetlusse astujad: Taani Kuningriik (esindajad: B. Weis Fogh ja J. Jørgensen Søren); Rootsi Kuningriik (esindajad: A. Kruse ja K. Norman, hiljem A. Falk, S. Johannesson, K. Petkovska ja C. Meyer-Seitz) ja Euroopa andmekaitseinspektor (esindajad: H. Hijmans, H. Kranenborg ja R. Barceló)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 10. veebruari 2004. aasta otsus, millega keeldutakse rahuldamast hageja taotlust saada juurdepääsu üldkonkursi A7/A6 COM/A/637 reservnimekirjale ja ametnike palgaastmele A6 ametisse nimetamise üksikotsustele alates 5. oktoobrist 1995.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Ühenduste Komisjoni 10. veebruari 2004. aasta otsus, millega keeldutakse rahuldamast Gregorio Valero Jordana taotlust saada juurdepääsu üldkonkursi A7/A6 COM/A/637 reservnimekirjale ja ametnike palgaastmele A6 ametisse nimetamise üksikotsustele alates 5. oktoobrist 1995. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Ühenduste Komisjoni 10. veebruari 2004. aasta otsus, millega keeldutakse rahuldamast Gregorio Valero Jordana taotlust saada juurdepääsu üldkonkursi A7/A6 COM/A/637 reservnimekirjale ja ametnike palgaastmele A6 ametisse nimetamise üksikotsustele alates 5. oktoobrist 1995.

| 2. | Mõista Gregorio Valero Jordana kantud kohtukulud välja komisjonilt, kes ühtlasi kannab ise enda kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista Gregorio Valero Jordana kantud kohtukulud välja komisjonilt, kes ühtlasi kannab ise enda kohtukulud.

| 3. | Jätta Rootsi Kuningriigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Rootsi Kuningriigi kohtukulud tema enda kanda.

| 4. | Jätta Euroopa andmekaitseinspektori kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

4.

Jätta Euroopa andmekaitseinspektori kohtukulud tema enda kanda.

| 5. | Kustutada Taani Kuningriik kohtuasjas T-161/04 menetlusse astujate hulgast. |
| --- | --- |

5.

Kustutada Taani Kuningriik kohtuasjas T-161/04 menetlusse astujate hulgast.

| 6. | Jätta Taani Kuningriigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

6.

Jätta Taani Kuningriigi kohtukulud tema enda kanda.

| 7. | Jätta Taani Kuningriigi menetlusse astumisega seotud Gregorio Valero Jordana, komisjoni, Rootsi Kuningriigi ja Euroopa andmekaitseinspektori kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

7.

Jätta Taani Kuningriigi menetlusse astumisega seotud Gregorio Valero Jordana, komisjoni, Rootsi Kuningriigi ja Euroopa andmekaitseinspektori kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 168, 26.6.2004.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/14

---

Üldkohtu 7. juuli 2011. aasta otsus — Longinidis versus Cedefop

(Kohtuasi T-283/08 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Ajutised teenistujad - Tähtajatu tööleping - Töölepingu ülesütlemine - Põhjendus - Ilmne hindamisviga - Kaitseõigused)

2011/C 238/20

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Pavlos Longinidis (Thessaloniki, Kreeka) (esindajad: advokaadid P. Giatagantzidis ja S. Stavropoulou, hiljem advokaadid P. Giatagantzidis ja K. Kyriazi)

Teine menetluspool: Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) (esindajad: M. Fuchs, keda abistab advokaat P. Anestis)

Ese

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 24. aprilli 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-74/06: Longinidis vs. Cedefop (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata) selle kohtuotsuse tühistamiseks.

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Jätta Pavlos Longinidise kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse käesoleva astme kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Pavlos Longinidise kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse käesoleva astme kohtukulud.

---

(1)  ELT C 272, 25.10.2008., Parandus ELT C 313, 6.12.2008.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/15

---

Üldkohtu 30. juuni 2011. aasta otsus — Imagion versus Siseturu Ühtlustamise Amet (DYNAMIC HD)

(Kohtuasi T-463/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Ühenduse sõnamärgi DYNAMIC HD taotlus - Absoluutsed keeldumispõhjused - Eristusvõime puudumine - Eristusvõime puudumine - Kasutamise käigus omandatud eristusvõime puudumine - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b ja lõige 3)

2011/C 238/21

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Imagion AG (Trierweiler, Saksamaa) (esindaja: advokaat H. Blatzheim)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: S. Schäffner)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 13. augusti 2008. aasta otsuse peale (asi R 488/2008-4), mis käsitleb sõnalise tähise DYNAMIC HD ühenduse kaubamärgina registreerimise taotlust

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Imagion AG-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Imagion AG-lt.

---

(1)  ELT C 327, 20.12.2008.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/15

---

Üldkohtu 6. juuli 2011. aasta otsus — i-content versus Siseturu Ühtlustamise Amet (BETWIN)

(Kohtuasi T-258/09) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Ühenduse sõnamärgi BETWIN taotlus - Absoluutsed keeldumispõhjused - Kirjeldavus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktid b ja c - Põhjendamiskohustus - Võrdne kohtlemine - EÜ artikkel 49)

2011/C 238/22

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: i-content Ltd Zweigniederlassung Deutschland (Berliin, Saksamaa) (esindajad: advokaat A. Nordemann, hiljem advokaadid A. Nordemann ja T. Boddien)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: S. Schäffner)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 4. mai 2009. aasta otsuse peale (asi R 1528/2008-4), mis käsitleb taotlust registreerida sõnamärk BETWIN ühenduse kaubamärgina.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 4. mai 2009. aasta otsus (asi R 1528/2008-4) osas, mis puudutab muid teenuseid peale järgmiste 15. juuni 1957. aasta märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppe (uuesti läbi vaadatud ja parandatud kujul) klassi 41 kuuluvate teenuste: „etenduste, mängude, loterii, võistluste, tantsupidude, liisuheitmise ja konkursside kavandamine ning arendus; mängude, loterii, võistluste, tantsupidude, liisuheitmise, igat liiki konkursi produtseerimine, korraldamine ja läbiviimine; mängusaalid; kasiinode haldus; spordi-, mängu-, kihlveo- ja loteriiasutuste teenused, kaasa arvatud internetis ja interneti teel; spordi-, mängu-, kihlveo- ja loteriivahendite kättesaadavaks tegemine, kaasa arvatud internetis ja interneti teel; mängusaalide haldus; interaktiivsete elektrooniliste mängude kättesaadavaks tegemine; kasiinode, hasartmängude, kaardimängude, kihlvedude, spordikihlvedude, osavusmängude ja üldiselt mängude haldus, läbiviimine ja korraldus; mänguautomaadid; kasiinode ja mängusaalide haldus; kihlveo- ja igat liiki loterii keskuste haldus” ja järgmiste selle kokkuleppe klassi 35 kuuluvate teenuste: „etenduste, mängude, loterii, võistluste, tantsupidude, liisuheitmise ja konkursside äriline, korralduslik ja reklaamialane kavandamine ning arendus”. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 4. mai 2009. aasta otsus (asi R 1528/2008-4) osas, mis puudutab muid teenuseid peale järgmiste 15. juuni 1957. aasta märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppe (uuesti läbi vaadatud ja parandatud kujul) klassi 41 kuuluvate teenuste: „etenduste, mängude, loterii, võistluste, tantsupidude, liisuheitmise ja konkursside kavandamine ning arendus; mängude, loterii, võistluste, tantsupidude, liisuheitmise, igat liiki konkursi produtseerimine, korraldamine ja läbiviimine; mängusaalid; kasiinode haldus; spordi-, mängu-, kihlveo- ja loteriiasutuste teenused, kaasa arvatud internetis ja interneti teel; spordi-, mängu-, kihlveo- ja loteriivahendite kättesaadavaks tegemine, kaasa arvatud internetis ja interneti teel; mängusaalide haldus; interaktiivsete elektrooniliste mängude kättesaadavaks tegemine; kasiinode, hasartmängude, kaardimängude, kihlvedude, spordikihlvedude, osavusmängude ja üldiselt mängude haldus, läbiviimine ja korraldus; mänguautomaadid; kasiinode ja mängusaalide haldus; kihlveo- ja igat liiki loterii keskuste haldus” ja järgmiste selle kokkuleppe klassi 35 kuuluvate teenuste: „etenduste, mängude, loterii, võistluste, tantsupidude, liisuheitmise ja konkursside äriline, korralduslik ja reklaamialane kavandamine ning arendus”.

| 2. | Jätta kohtukulud poolte endi kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta kohtukulud poolte endi kanda.

---

(1)  ELT C 205, 29.8.2009.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/15

---

Üldkohtu 6. juuli 2011. aasta otsus — Audi ja Volkswagen versus Siseturu Ühtlustamise Amet

(Kohtuasi T-318/09) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Ühenduse sõnamärgi TDI taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Kirjeldavus - Kasutamise käigus omandatud eristusvõime puudumine - Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti c ja lõike 3 rikkumine - Määruse nr 207/2009 artikkel 75 ja artikli 76 lõige 1)

2011/C 238/23

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Audi AG (Ingolstadt, Saksamaa), Volkswagen AG (Wolfsburg, Saksamaa) (esindaja: advokaat P. Kather)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: G. Schneider)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 14. mai 2009. aasta selle otsuse R 226/2007-1 peale, mis puudutab sõnamärgi „TDI” registreerimist ühenduse kaubamärgina.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Audi AG-lt ja Volkswagen AG-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Audi AG-lt ja Volkswagen AG-lt.

---

(1)  ELT C 267, 7.11.2009.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/16

---

Üldkohtu 6. juuli 2011. aasta otsus — Timehouse versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Sakilise äärega kella kuju)

(Kohtuasi T-235/10) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Ruumilise kaubamärgi registreerimise taotlus - Sakilise äärega kella kuju - Absoluutne keeldumispõhjus - Eristusvõime puudumine - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b)

2011/C 238/24

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Timehouse GmbH (Eystrup, Saksamaa) (esindaja: advokaat V. Knies)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: B. Schmidt)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 11. märtsi 2010. aasta otsuse (asi R 0942/2009-1) peale, mis puudutab kellakujulise ruumilise kaubamärgi registreerimist ühenduse kaubamärgina.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Timehouse GmbH-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Timehouse GmbH-lt.

---

(1)  ELT C 209, 31.7.2010.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/16

---

Üldkohtu 27. juuni 2011. aasta määrus — Amecke Fruchtsaft versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Uhse (69 Sex up)

(Kohtuasi T-343/09) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulause - Vastulause tagasivõtmine - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

2011/C 238/25

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Amecke Fruchtsaft GmbH & Co. KG (Menden, Saksamaa) (esindajad: advokaadid R. Kaase ja J.-C. Plate)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindajad: S. Schäffner, hiljem S. Schäffner ja B. Schmidt)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Beate Uhse Einzelhandels GmbH (Flensburg, Saksamaa) (esindaja: advokaat W. Berlit)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 11. juuni 2009. aasta otsuse peale (asi R 1728/2008-1), mis tehti Beate Uhse Einzelhandels GmbH ja Amecke Fruchtsaft GmbH & Co. KG vahelises vastulausemenetluses.

Resolutsioon

| 1. | Hagi suhtes otsuse tegemise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Hagi suhtes otsuse tegemise vajadus on ära langenud.

| 2. | Mõista kohtulukud välja hagejalt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtulukud välja hagejalt.

---

(1)  ELT C 267, 7.11.2009.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/16

---

Üldkohtu 22. juuni 2011. aasta määrus — Evropaïki Dynamiki versus komisjon

(Kohtuasi T-409/09) (1)

(Lepinguväline vastutus - Teenuste riigihankelepingud - Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine - Otsuse tühistamine Üldkohtu otsusega - Aegumine - Vahemaal põhinevad tähtajad - Hagi, mis on osaliselt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu)

2011/C 238/26

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (Ateena, Kreeka) (esindajad: advokaadid N. Korogiannakis ja M. Dermitzakis)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: M. Wilderspin ja E. Manhaeve)

Ese

Nõue hüvitada kahju, mida hageja väidetavalt kandis komisjoni 15. septembri 2004. aasta otsuse tõttu lükata tagasi hageja pakkumus ning sõlmida leping teise pakkujaga, mis esitati kalanduse peadirektoraadi infosüsteemidega ühendatud arvuti- ja arvutitega seotud teenuste osutamise avatud hankemenetluses.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE-lt.

---

(1)  ELT C 11, 16.1.2010.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/16

---

Üldkohtu 21. juuni 2011. aasta määrus — Rosenbaum versus komisjon

(Kohtuasi T-452/09 P) (1)

(Apellatsioonikaebus - Avalik teenistus - Ametnikud - Palgaastme ja -järgu määramine töölevõtmisel - Asjaomase isiku töökogemuse arvesse võtmine - Personalieeskirjade artikkel 31 - Põhjendamiskohustus)

2011/C 238/27

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Eckehard Rosenbaum (Berliin, Saksamaa) (esindaja: advokaat H.-J. Rüber)

Teised menetluspooled: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Currall ja B. Eggers) ja Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: K. Zieléskiewicz ja M. Bauer)

Ese

Apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 10. septembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas F-9/08: Rosenbaum vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata), millega taotleti selle tühistamist.

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonikaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonikaebus rahuldamata.

| 2. | Jätta E. Rosenbaumi kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni poolt käesoleva menetluse raames kantud kulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta E. Rosenbaumi kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni poolt käesoleva menetluse raames kantud kulud.

| 3. | Jätta Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 11, 16.1.2010.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/17

---

Üldkohtu 21. juuni 2011. aasta määrus — Marcuccio versus komisjon

(Kohtuasi T-12/10 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Ametnikud - Kulude hüvitamine - Teatis, milles komisjon annab teada oma kavatsusest teha hageja invaliidsustoetusest mahaarvamine - Isikut kahjustava meetme puudumine - Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ning osaliselt ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus)

2011/C 238/28

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Luigi Marcuccio (Tricase, Itaalia) (esindaja: advokaat G. Cipressa)

Teine menetluspool: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Currall ja C. Berardis-Kayser, keda abistas advokaat A. Dal Ferro)

Ese

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas F-94/08: Marcuccio vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata) selle tühistamiseks.

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Jätta Luigi Marcuccio kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud käesolevas menetluses. |
| --- | --- |

2.

Jätta Luigi Marcuccio kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud käesolevas menetluses.

---

(1)  ELT C 63, 13.3.2010.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/17

---

Üldkohtu 27. juuni 2011. aasta määrus — Amecke Fruchtsaft versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Uhse (69 Sex up)

(Kohtuasi T-125/10) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulause - Vastulause tagasivõtmine - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

2011/C 238/29

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Amecke Fruchtsaft GmbH ja Co. KG (Menden, Saksamaa) (esindajad: advokaadid R. Kaase ja J.-C. Plate)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindajad: S. Schäffner, hiljem S. Schäffner ja B. Schmidt)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Beate Uhse Einzelhandels GmbH (Flensburg, Saksamaa) (esindaja: advokaat W. Berlit)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 12. jaanuari 2010. aasta otsuse peale (asi R 612/2009-1), mis tehti Beate Uhse Einzelhandels GmbH ja Amecke Fruchtsaft GmbH & Co. KG vahelises vastulausemenetluses.

Resolutsioon

| 1. | Hagi suhtes otsuse tegemise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Hagi suhtes otsuse tegemise vajadus on ära langenud.

| 2. | Mõista kohtulukud välja hagejalt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtulukud välja hagejalt.

---

(1)  ELT C 148, 5.6.2010.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/17

---

Üldkohtu 20. juuni 2011. aasta määrus — Marcuccio versus komisjon

(Kohtuasi T-256/10 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Ametnikud - Isiklike asjade kolimine - Apellandi taotluste vaikimisi ja sõnaselgelt rahuldamata jätmine - Põhjendamiskohustus - Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ning osaliselt ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus)

2011/C 238/30

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Luigi Marcuccio (Tricase, Itaalia) (esindaja: advokaat G. Cipressa)

Teine menetluspool: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Curall ja C. Berardis-Kayser, keda abistas advokaat A. Dal Ferro)

Ese

Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 25. märtsi 2010. aasta määruse peale kohtuasjas F-102/08: Marcuccio vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata) esitatud apellatsioonkaebus, milles nõutakse nimetatud määruse tühistamist.

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Jätta Luigi Marcuccio kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni poolt käesolevas kohtuastmes kantud kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Luigi Marcuccio kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni poolt käesolevas kohtuastmes kantud kohtukulud.

---

(1)  ELT C 221, 14.8.2010.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/18

---

19. aprillil 2011 esitatud hagi — J versus parlament

(Kohtuasi T-160/10)

2011/C 238/31

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: J (Marchtrenk, Austria) (esindaja: advokaat A. Auer)

Kostja: Euroopa Parlament

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni 2. märtsi 2010. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja 19. novembri 2009. aasta kaebus nr 1673/2009; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni 2. märtsi 2010. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja 19. novembri 2009. aasta kaebus nr 1673/2009;

| — | mõista käesoleva menetlusega seotud kulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetlusega seotud kulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja palub tühistada Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni 2. märtsi 2010. aasta otsus, millega jäeti vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata tema kaebus, mis käsitleb erinevate dokumentide ja teoste väidetavat konfiskeerimist Austria ametivõimude poolt.

Hagi toetuseks väidab hageja, et rikutud on tema õigust, et tema kaebus vastu võetaks. Teoste konfiskeerimine Austria ametivõimude poolt kujutab endast ELTL artikli 6 lõike 1 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 17 lõike 1 ja artikli 51 lõike 1 kohaselt omandiõiguse rikkumist.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/18

---

2. mail 2011 esitatud hagi — Fraas versus Siseturu Ühtlustamise Amet (tumehall, helehall, helesinine, tumesinine, ookrikarva ja beež ruudumuster)

(Kohtuasi T-231/11)

2011/C 238/32

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: V. Fraas GmbH (Helmbrechts-Wüstenselbitz, Saksamaa) (esindajad: advokaadid R. Kunze ja G. Würtenberger)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 4. märtsi 2011. aasta (asi R 2041/2010-4) otsus, mis käsitleb ühenduse kujutismärgi registreerimistaotlust nr 8 423 626; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 4. märtsi 2011. aasta (asi R 2041/2010-4) otsus, mis käsitleb ühenduse kujutismärgi registreerimistaotlust nr 8 423 626;

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: kujutismärk, mis kujutab tumehalli, helehalli, helesinist, tumesinist, ookrikarva ja beeži ruudumustrit kaupadele klassides 18, 24 ja 25 –taotlus nr 8 423 626.

Kontrollija otsus: lükata taotlus osaliselt tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

Väited: määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti b koosmõjus artikli 7 lõikega 2 rikkumine, kuna asjaomane ühenduse kaubamärk on eristusvõimeline ning määruse nr 207/2009 artiklite 75 ja 76 rikkumine, kuna apellatsioonikoda ei hinnanud hageja põhjalikku selgitust faktiliste ja õiguslike asjaolude kohta.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/18

---

13. mail 2011 esitatud hagi — FairWild Foundation versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Wild (FAIRWILD)

(Kohtuasi T-247/11)

2011/C 238/33

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: FairWild Foundation (Weinfelden, Šveits) (esindajad: advokaadid P. Neuwald ja S. Müller)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Rudolf Wild GmbH & Co. KG (Eppelheim, Saksamaa)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 3. märtsi 2011. aasta otsus asjas R 1014/2010-1; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 3. märtsi 2011. aasta otsus asjas R 1014/2010-1;

| — | jätta rahuldamata kaubamärgi rahvusvahelise registreeringu nr 950 962„FAIRWILD” peale esitatud vastulause; |
| --- | --- |

—

jätta rahuldamata kaubamärgi rahvusvahelise registreeringu nr 950 962„FAIRWILD” peale esitatud vastulause;

| — | mõista kohtukulud ja hageja kantud kulud apellatsioonikoja menetluses välja ühtlustamisametilt ja vastulause esitajalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud ja hageja kantud kulud apellatsioonikoja menetluses välja ühtlustamisametilt ja vastulause esitajalt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „FAIRWILD” kaupadele klassides 3, 5, 29 ja 30 — rahvusvaheline registreering nr 950 962.

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Rudolf Wild GmbH & Co. KG.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: ühenduse sõnamärk „WILD” kaupadele klassides 3, 9, 29, 30 ja 32.

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause osaliselt.

Apellatsioonikoja otsus: tühistada osaliselt vastulausete osakonna otsus.

Väited: nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna apellatsioonikoda eksis, kui ta asus seisukohale, et vastandatud kaubamärkide puhul esineb segiajamise tõenäosus. Hageja heidab apellatsioonikoja ette, et esiteks eksis apellatsioonikoda kui ta otsustas, et tähise „WILD” tähendus on mõistetav ainult saksa ja inglisekeelsete tarbijate jaoks, ja teiseks eksis apellatsioonikoda, kui ta järeldas, et see mõiste ei kirjelda vastulauses nimetatud kaupu. Seega rikkus apellatsioonikoda õigusnormi, kui ta leidis et vastulause esemeks olev kaubamärk on üldiselt eristusvõimeline ja tähised on keskmiselt sarnased, mistõttu segiajamise tõenäosuse tegurite vastastikkuse mõju peab tõendama hageja.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/19

---

23. mail 2011 esitatud hagi — Bopp versus Siseturu Ühtlustamise Amet (rohelise kontuuriga kaheksanurk)

(Kohtuasi T-263/11)

2011/C 238/34

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Carsten Bopp (Glashütten, Saksamaa) (esindaja: advokaat C. Russ)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 11. märtsi 2011. aasta otsus asjas R 605/2010-4. |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 11. märtsi 2011. aasta otsus asjas R 605/2010-4.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: kujutismärk, mis kujutab rohelise kontuuriga kaheksanurka — taotlus nr 8 248 965.

Kontrollija otsus: jätta taotlus rahuldamata.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine, kuna taotletud kaubamärk on eristatava ja tasapinnalise kujutise tõttu eristusvõimeline.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/19

---

30. mail 2011 esitatud hagi — Hotel Reservation Service Robert Ragge versus Siseturu Ühtlustamise Amet

(Kohtuasi T-277/11)

2011/C 238/35

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Hotel Reservation Service Robert Ragge GmbH (Köln, Saksamaa) (esindaja: advokaat M. Koch)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Promotora Imperial, SA (Pozuelo de Alarcón, Hispaania)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | muuta Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 24. veebruari 2011. aasta (asi R 832/2010-1) otsust nii, et rahuldatakse põhikaebus ja lükatakse tagasi vastulause (nr B 1458571). Muus osas jätta otsus jõusse; |
| --- | --- |

—

muuta Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 24. veebruari 2011. aasta (asi R 832/2010-1) otsust nii, et rahuldatakse põhikaebus ja lükatakse tagasi vastulause (nr B 1458571). Muus osas jätta otsus jõusse;

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „iHotel” teenustele klassides 35, 39, 41, 42 ja 43 — taotlus nr 6912877.

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Promotora Imperial, SA.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: ühenduse sõnamärk „i-hotel” kaupadele ja teenustele klassides 16, 41 ja 43.

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause osaliselt.

Apellatsioonikoja otsus: jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

Väited: määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna vastandatud kaubamärkide puhul ei esine segiajamise tõenäosust. Apellatsioonikoda eksis kui kinnitas asjaomaste kaupade ja teenuste ning vastandatud kaubamärkide sarnasust.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/20

---

31. mail 2011 esitatud hagi — Ewald versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Kin Cosmetics (Keen)

(Kohtuasi T-280/11)

2011/C 238/36

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Rita Ewald (Frauenwald, Saksamaa) (esindaja: advokaat S. Reinhardt)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Kin Cosmetics, SA (Sant Feliu de Guixols, Hispaania)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 3. märtsi 2011. aasta otsus asjas R 1383/2010-1; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 3. märtsi 2011. aasta otsus asjas R 1383/2010-1;

| — | jätta rahuldamata KIN COSMETICS, SA 24. juulil 2008 ühtlustamisametile ühenduse kaubamärgi registreeringu EM 006 498 621„Keen” peale esitatud vastulause viitenumbriga B 1359944. |
| --- | --- |

—

jätta rahuldamata KIN COSMETICS, SA 24. juulil 2008 ühtlustamisametile ühenduse kaubamärgi registreeringu EM 006 498 621„Keen” peale esitatud vastulause viitenumbriga B 1359944.

| — | teise võimalusena, juhul kui Üldkohus ei saa teha otsust teisena esitatud nõude kohta, suunata asi ühtlustamisametisse tagasi uue otsuse tegemiseks; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena, juhul kui Üldkohus ei saa teha otsust teisena esitatud nõude kohta, suunata asi ühtlustamisametisse tagasi uue otsuse tegemiseks;

| — | jätta kohtukulud kostja ja KIN COSMETICS, SA kanda. |
| --- | --- |

—

jätta kohtukulud kostja ja KIN COSMETICS, SA kanda.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „Keen” kaupadele ja teenustele klassides 3 ja 44 — taotlus nr 6 498 621.

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Kin Cosmetics, SA.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: ühenduse ja siseriiklikud sõna- ja kujutismärgid „KIN”, „KinBooKs”, „KINWORKS” ja „KINSTYLIUM” kaupadele ja teenustele klassides 3, 5, 35 ja 44.

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna vastandatud kaubamärkide puhul ei esine segiajamise tõenäosust.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/20

---

Diego Canga Fano 3. juunil 2011 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas F-104/09: Canga Fano versus nõukogu

(Kohtuasi T-281/11 P)

2011/C 238/37

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Diego Canga Fano (Brüssel, Belgia) (esindajad: advokaadid S. Rodrigues ja C. Bernard-Glanz)

Teine menetluspool: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Apellatsioonkaebuse esitaja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks;

| — | tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus F-104/09; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus F-104/09;

| — | rahuldada hageja poolt Avaliku Teenistuse Kohtus esitatud tühistamis- ja hüvitamisnõuded, täpsustades siiski, et vaheotsuse tühistamisega rahul olev hageja soovib talle põhjustatud kahju eest saada sümboolse hüvitise 1 eurot; |
| --- | --- |

—

rahuldada hageja poolt Avaliku Teenistuse Kohtus esitatud tühistamis- ja hüvitamisnõuded, täpsustades siiski, et vaheotsuse tühistamisega rahul olev hageja soovib talle põhjustatud kahju eest saada sümboolse hüvitise 1 eurot;

| — | mõista mõlema astme kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista mõlema astme kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitab apellant üheainsa väite, mis jaguneb kolmeks osaks ja mille kohaselt on rikutud õigusnormi.

| — | Esimeses osas väidab hageja, et Avaliku Teenistuse Kohus tõlgendas kohaldatavaid sätteid vastupidiselt Euroopa Kohtu ja Üldkohtu praktikale seoses ametisse nimetava asutuse kaalutlusõigusega (vaidlustatud otsuse punktid 35 ja 36). |
| --- | --- |

—

Esimeses osas väidab hageja, et Avaliku Teenistuse Kohus tõlgendas kohaldatavaid sätteid vastupidiselt Euroopa Kohtu ja Üldkohtu praktikale seoses ametisse nimetava asutuse kaalutlusõigusega (vaidlustatud otsuse punktid 35 ja 36).

| — | Teises osas väidab hageja, et Avaliku Teenistuse Kohus tegi põhjendamatuid õiguslikke järeldusi, kui ta hindas ilmset hindamisviga (vaidlustatud otsuse punktid 48, 51, 52, 58, 78 ja 79) ja rääkis vastu oma enda kriteeriumitele, millega ta kavatses asendada Euroopa Kohtu ja Üldkohtu praktikat. |
| --- | --- |

—

Teises osas väidab hageja, et Avaliku Teenistuse Kohus tegi põhjendamatuid õiguslikke järeldusi, kui ta hindas ilmset hindamisviga (vaidlustatud otsuse punktid 48, 51, 52, 58, 78 ja 79) ja rääkis vastu oma enda kriteeriumitele, millega ta kavatses asendada Euroopa Kohtu ja Üldkohtu praktikat.

| — | Kolmandas osas väidab hageja, et Avaliku Teenistuse Kohus kahjustas tema põhjendusi sisuliste ebatäpsuste osas, mis seisnesid tema käsutuses olevate tõendite moonutamises ja arvesse võtmata jätmises (vaidlustatud otsuse punktid 80, 81, 85, 88 ja 90). |
| --- | --- |

—

Kolmandas osas väidab hageja, et Avaliku Teenistuse Kohus kahjustas tema põhjendusi sisuliste ebatäpsuste osas, mis seisnesid tema käsutuses olevate tõendite moonutamises ja arvesse võtmata jätmises (vaidlustatud otsuse punktid 80, 81, 85, 88 ja 90).

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/21

---

6. juunil 2011 esitatud hagi — Gooré versus nõukogu

(Kohtuasi T-285/11)

2011/C 238/38

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Charles Kader Gooré (Abidjan, Côte d’Ivoire) (esindaja: advokaat F. L. Meynot)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada osaliselt Euroopa Liidu Nõukogu 6. aprilli 2011. aasta määrus (EL), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 560/2005, millega kehtestatakse teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed seoses olukorraga Côte d’Ivoire’is, osas, milles see puudutab Charles Kader Gooré lisamist II lisas asuvasse loetelusse (ja otsustada, et see ei ole tema suhtes kohaldatav), |
| --- | --- |

—

tühistada osaliselt Euroopa Liidu Nõukogu 6. aprilli 2011. aasta määrus (EL), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 560/2005, millega kehtestatakse teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed seoses olukorraga Côte d’Ivoire’is, osas, milles see puudutab Charles Kader Gooré lisamist II lisas asuvasse loetelusse (ja otsustada, et see ei ole tema suhtes kohaldatav),

| — | mõista Euroopa Liidu Nõukogult Charles Kader Gooré kasuks välja viiskümmend tuhat (50 000) eurot tekitatud kahju hüvitamiseks, |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Liidu Nõukogult Charles Kader Gooré kasuks välja viiskümmend tuhat (50 000) eurot tekitatud kahju hüvitamiseks,

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab oma hagi põhjendamiseks kaks väidet.

| 1. | Esimese väite kohaselt on rikutud olulisi menetlusnorme. Hageja sõnul ei ole Euroopa Liidu Nõukogu esiteks täitnud põhjendamiskohustust ja teiseks on ta rikkunud proportsionaalsuse põhimõtet, kuna piiravad meetmed lähevad kaugemale sellest, mis on vajalik Euroopa Liidu Nõukogu taotletavate eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

1.

Esimese väite kohaselt on rikutud olulisi menetlusnorme. Hageja sõnul ei ole Euroopa Liidu Nõukogu esiteks täitnud põhjendamiskohustust ja teiseks on ta rikkunud proportsionaalsuse põhimõtet, kuna piiravad meetmed lähevad kaugemale sellest, mis on vajalik Euroopa Liidu Nõukogu taotletavate eesmärkide saavutamiseks.

| 2. | Teise väite kohaselt on rikutud asutamislepinguid. Hageja sõnul on Euroopa Liidu Nõukogu esiteks rikkunud kaitseõigust, kuna hagejat ei ole teavitatud kõikidest meetme põhjendamiseks vajalikest asjaoludest ja teiseks on ta rikkunud omandiõigust. |
| --- | --- |

2.

Teise väite kohaselt on rikutud asutamislepinguid. Hageja sõnul on Euroopa Liidu Nõukogu esiteks rikkunud kaitseõigust, kuna hagejat ei ole teavitatud kõikidest meetme põhjendamiseks vajalikest asjaoludest ja teiseks on ta rikkunud omandiõigust.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/21

---

6. juunil 2011 esitatud hagi — Heitkamp BauHolding versus komisjon

(Kohtuasi T-287/11)

2011/C 238/39

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Heitkamp BauHolding GmbH (Herne, Saksamaa) (esindaja: Rechtsanwalt W. Niemann)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada kostja 26. jaanuari 2011. aasta otsus (muudetud 15. aprillil 2011) asjas C 72010, mida ei ole hageja teada Euroopa Liidu Teatajas veel avaldatud; |
| --- | --- |

—

tühistada kostja 26. jaanuari 2011. aasta otsus (muudetud 15. aprillil 2011) asjas C 72010, mida ei ole hageja teada Euroopa Liidu Teatajas veel avaldatud;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja järgmised väited.

| — | Saksamaa ettevõtte tulumaksu seaduse (Körperschaftssteuergesetz, edaspidi „KStG”) § 8c lõikes 1a ette nähtud saneerimisklausel ei ole ELTL artikli 107 mõttes riigiabi. Juba võrdlussüsteemi klassifitseerimisel tegi kostja vea, kuna ta võttis võrdlussüsteemina arvesse sätteid, mis käsitlevad kahjumi edasikandmist selliste äriühingute puhul, mille aktsiad või osad on omanikku vahetamas. Võrdlussüsteem on hoopis kahjumi edasikandmine määramata ajaks, kuna objektiivse netopõhimõtte vältimatu tagajärjena kohaldatakse seda ka ettevõtte tulumaksule. |
| --- | --- |

—

Saksamaa ettevõtte tulumaksu seaduse (Körperschaftssteuergesetz, edaspidi „KStG”) § 8c lõikes 1a ette nähtud saneerimisklausel ei ole ELTL artikli 107 mõttes riigiabi. Juba võrdlussüsteemi klassifitseerimisel tegi kostja vea, kuna ta võttis võrdlussüsteemina arvesse sätteid, mis käsitlevad kahjumi edasikandmist selliste äriühingute puhul, mille aktsiad või osad on omanikku vahetamas. Võrdlussüsteem on hoopis kahjumi edasikandmine määramata ajaks, kuna objektiivse netopõhimõtte vältimatu tagajärjena kohaldatakse seda ka ettevõtte tulumaksule.

| — | KStG §-s 8c ette nähtud kahjumi edasikandmise kaotamist tuleb pidada erandiks, samas kui KStG § 8c lõikes 1a ette nähtud saneerimisklausel kui erand sellest erandist on jällegi üldreegel, mis võimaldab kohaldada äriühingute ümberkorraldamise juhtudel põhimõtet, et maksukohustuslased osalevad proportsionaalselt avalik-õiguslike kohustuste rahastamises (Leistungsfähigkeitsprinzip). |
| --- | --- |

—

KStG §-s 8c ette nähtud kahjumi edasikandmise kaotamist tuleb pidada erandiks, samas kui KStG § 8c lõikes 1a ette nähtud saneerimisklausel kui erand sellest erandist on jällegi üldreegel, mis võimaldab kohaldada äriühingute ümberkorraldamise juhtudel põhimõtet, et maksukohustuslased osalevad proportsionaalselt avalik-õiguslike kohustuste rahastamises (Leistungsfähigkeitsprinzip).

| — | Kostja küll tunnistab, et „võrdlussüsteem on KStG (kehtivas redaktsioonis)”, kuid eirab seda, et õiguslik olukord Saksamaa on pärast kasvu kiirendamise seaduse (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) jõustumist muutunud. Pärast KStG §-s 8c varjatud reserve käsitleva klausli sätestamist võib elujõulistes ettevõtetes jätkata kahjumi mahaarvamist ja edasikandmist, kui omanikku vahetavate aktsiate või osade summa on varjatud reservidest väiksem või nendega võrdne. Seega võib varjatud reservide klauslit elujõuliste ettevõtete osas käsitada kui vastukaalu saneerimisklauslile kriisiettevõtete osas, kuna vastasel korral oleksid saneerimist vajavad ettevõtted struktuuriliselt ebasoodsamas olukorras. |
| --- | --- |

—

Kostja küll tunnistab, et „võrdlussüsteem on KStG (kehtivas redaktsioonis)”, kuid eirab seda, et õiguslik olukord Saksamaa on pärast kasvu kiirendamise seaduse (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) jõustumist muutunud. Pärast KStG §-s 8c varjatud reserve käsitleva klausli sätestamist võib elujõulistes ettevõtetes jätkata kahjumi mahaarvamist ja edasikandmist, kui omanikku vahetavate aktsiate või osade summa on varjatud reservidest väiksem või nendega võrdne. Seega võib varjatud reservide klauslit elujõuliste ettevõtete osas käsitada kui vastukaalu saneerimisklauslile kriisiettevõtete osas, kuna vastasel korral oleksid saneerimist vajavad ettevõtted struktuuriliselt ebasoodsamas olukorras.

| — | Vastupidi kostja etteheitele ei ole majanduslikult elujõulisi ja saneerimist vajavaid ettevõtteid ebavõrdselt kohtlev saneerimisklausel valikuline meede, vaid konkretiseerib Saksa põhiseaduses tunnustatud põhimõtet, et maksukohustuslased osalevad proportsionaalselt avalik-õiguslike kohustuste rahastamises (Leistungsfähigkeitsprinzip). See on osa võrdlussüsteemi sisemisest loogikast. Saneerimisklausel on selles osas kooskõlas Saksa maksusüsteemi alus- ja juhtpõhimõtetega. |
| --- | --- |

—

Vastupidi kostja etteheitele ei ole majanduslikult elujõulisi ja saneerimist vajavaid ettevõtteid ebavõrdselt kohtlev saneerimisklausel valikuline meede, vaid konkretiseerib Saksa põhiseaduses tunnustatud põhimõtet, et maksukohustuslased osalevad proportsionaalselt avalik-õiguslike kohustuste rahastamises (Leistungsfähigkeitsprinzip). See on osa võrdlussüsteemi sisemisest loogikast. Saneerimisklausel on selles osas kooskõlas Saksa maksusüsteemi alus- ja juhtpõhimõtetega.

| — | Saneerimisklausli aluseks olevaid põhimõtteid arvesse võttes on selle klausli sätestamine KStG §-s 8c meede, mida „õigustab maksusüsteemi laad või sisemine struktuur” ja mis osaliselt annab sellele sisemisele struktuurile kehtivuse. |
| --- | --- |

—

Saneerimisklausli aluseks olevaid põhimõtteid arvesse võttes on selle klausli sätestamine KStG §-s 8c meede, mida „õigustab maksusüsteemi laad või sisemine struktuur” ja mis osaliselt annab sellele sisemisele struktuurile kehtivuse.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/22

---

7. juunil 2011 esitatud hagi — Deutsche Bahn jt versus komisjon

(Kohtuasi T-289/11)

2011/C 238/40

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Deutsche Bahn AG (Berliin, Saksamaa), DB Mobility Logistics AG (DB ML AG) (Berliin, Saksamaa), DB Energie GmbH (Frankfurt am Main, Saksamaa), DB Schenker Rail GmbH (Mainz, Saksamaa), DB Schenker Rail Deutschland AG (Mainz, Saksamaa) (esindajad: advokaadid W. Deselaers, J. S. Brückner ja O. Mross)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 14. märtsi 2011. aasta otsus kontrolli teostamise kohta, tehti teatavaks 29. märtsil 2011; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 14. märtsi 2011. aasta otsus kontrolli teostamise kohta, tehti teatavaks 29. märtsil 2011;

| — | tühistada kõik meetmed, mis on võetud lähtuvalt kontrollidest, mida on teostatud selle õigusvastase otsuse alusel; |
| --- | --- |

—

tühistada kõik meetmed, mis on võetud lähtuvalt kontrollidest, mida on teostatud selle õigusvastase otsuse alusel;

| — | eelkõige kohustada komisjoni tagastama kõik selliste kontrollide käigus koostatud dokumendid, vastasel korral võib Euroopa Kohus komisjoni hilisema otsuse tühistada, ning |
| --- | --- |

—

eelkõige kohustada komisjoni tagastama kõik selliste kontrollide käigus koostatud dokumendid, vastasel korral võib Euroopa Kohus komisjoni hilisema otsuse tühistada, ning

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagejad paluvad tühistada komisjoni 14. märtsi 2011. aasta otsus K(2011) 1774 (asjad COMP/39.678 ja COMP/39.731) kontrollida määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikli 20 lõike 4 alusel Deutsche Bahn AG-d ning kõiki juriidilisi isikuid, keda ta otseselt või kaudselt kontrollib, seoses võimaliku tütarettevõtte eelistamisega rongide varustamiseks kasutatud elektrienergia hinnaalanduste süsteemis.

Hagejad esitavad hagi põhjendamiseks neli väidet.

| 1. | Esimene väide: rikutud on põhiõigust valduse puutumatusele, kuna puudus eelnev kohtulik luba. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: rikutud on põhiõigust valduse puutumatusele, kuna puudus eelnev kohtulik luba.

| 2. | Teine väide: rikutud on põhiõigust tõhusale õiguskaitsele, kuna otsust kontrolli teostamise kohta ei ole võimalik ei faktiliste ega õiguslike asjaolude osas eelnevat kohtulikult kontrollida. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: rikutud on põhiõigust tõhusale õiguskaitsele, kuna otsust kontrolli teostamise kohta ei ole võimalik ei faktiliste ega õiguslike asjaolude osas eelnevat kohtulikult kontrollida.

| 3. | Kolmas väide: rikutud on kaitseõigusi, kuna kontrolli objekt on kirjeldatud ebaproportsionaalselt laialt ja üldiselt („fishing expedition”). |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: rikutud on kaitseõigusi, kuna kontrolli objekt on kirjeldatud ebaproportsionaalselt laialt ja üldiselt („fishing expedition”).

| 4. | Neljas väide: rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet. Otsus kontrolli teostamise kohta ei ole proportsionaalne, kuna hagejate süsteemi rongide varustamiseks kasutatud elektrienergia hinnaalanduste kohta on kohaldatud aastaid läbipaistvalt, seda on Saksa ametiasutused korduvalt kontrollinud ja leidnud, et see on kartelliõiguse seisukohalt õiguspärane ning et vastuse komisjoni jaoks otsustavale küsimusele, kas hinnaalanduse süsteem on „objektiivselt õigustatud”, oleks saanud vähem piirava meetme ehk teabenõude alusel. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet. Otsus kontrolli teostamise kohta ei ole proportsionaalne, kuna hagejate süsteemi rongide varustamiseks kasutatud elektrienergia hinnaalanduste kohta on kohaldatud aastaid läbipaistvalt, seda on Saksa ametiasutused korduvalt kontrollinud ja leidnud, et see on kartelliõiguse seisukohalt õiguspärane ning et vastuse komisjoni jaoks otsustavale küsimusele, kas hinnaalanduse süsteem on „objektiivselt õigustatud”, oleks saanud vähem piirava meetme ehk teabenõude alusel.

---

(1)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, lk 1; ELT eriväljaanne 08/02, lk 205).

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/22

---

7. juunil 2011 esitatud hagi — Deutsche Bahn jt versus komisjon

(Kohtuasi T-290/11)

2011/C 238/41

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Deutsche Bahn AG (Berliin, Saksamaa), DB Mobility Logistics AG (DB ML AG) (Berliin, Saksamaa), DB Netz AG (Frankfurt am Main, Saksamaa), Deutsche Umschlaggesellschaft Schiene-Straße mbH (DUSS) (Bodenheim, Saksamaa), DB Schenker Rail GmbH (Mainz, Saksamaa), DB Schenker Rail Deutschland AG (Mainz, Saksamaa) (esindajad: advokaadid W. Deselaers, J. S. Brückner ja O. Mross)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 30. märtsi 2011. aasta otsus kontrolli teostamise kohta, tehti teatavaks 31. märtsil 2011; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 30. märtsi 2011. aasta otsus kontrolli teostamise kohta, tehti teatavaks 31. märtsil 2011;

| — | tühistada kõik meetmed, mis on võetud lähtuvalt kontrollidest, mida on teostatud selle õigusvastase otsuse alusel; |
| --- | --- |

—

tühistada kõik meetmed, mis on võetud lähtuvalt kontrollidest, mida on teostatud selle õigusvastase otsuse alusel;

| — | eelkõige kohustada komisjoni tagastama kõik selliste kontrollide käigus koostatud dokumendid, vastasel korral võib Euroopa Kohus komisjoni hilisema otsuse tühistada, ning |
| --- | --- |

—

eelkõige kohustada komisjoni tagastama kõik selliste kontrollide käigus koostatud dokumendid, vastasel korral võib Euroopa Kohus komisjoni hilisema otsuse tühistada, ning

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagejad paluvad tühistada komisjoni 30. märtsi 2011. aasta otsus K(2011) 2365 (asjad COMP/39.678 ja COMP/39.731) kontrollida määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikli 20 lõike 4 alusel Deutsche Bahn AG-d ning kõiki juriidilisi isikuid, keda ta otseselt või kaudselt kontrollib, seoses võimaliku konkurentsivastase tegevusega DB Gruppe äriühingute poolt infrastruktuuri haldamisel ja raudteega seotud teenuste osutamisel.

Hagejad esitavad hagi põhjendamiseks viis väidet.

| 1. | Esimene väide: rikutud on põhiõigust valduse puutumatusele, kuna puudus eelnev kohtulik luba. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: rikutud on põhiõigust valduse puutumatusele, kuna puudus eelnev kohtulik luba.

| 2. | Teine väide: rikutud on põhiõigust tõhusale õiguskaitsele, kuna otsust kontrolli teostamise kohta ei ole võimalik ei faktiliste ega õiguslike asjaolude osas eelnevat kohtulikult kontrollida. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: rikutud on põhiõigust tõhusale õiguskaitsele, kuna otsust kontrolli teostamise kohta ei ole võimalik ei faktiliste ega õiguslike asjaolude osas eelnevat kohtulikult kontrollida.

| 3. | Kolmas väide: otsus kontrolli teostamise kohta on õigusvastane, kuna see tugineb teabele, mis komisjon sai rongide varustamiseks kasutatud elektrienergia hinnaalanduste süsteemi väga laialdase uurimise („fishing expedition”) käigus ja seega hagejate kaitseõigusi rikkudes. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: otsus kontrolli teostamise kohta on õigusvastane, kuna see tugineb teabele, mis komisjon sai rongide varustamiseks kasutatud elektrienergia hinnaalanduste süsteemi väga laialdase uurimise („fishing expedition”) käigus ja seega hagejate kaitseõigusi rikkudes.

| 4. | Neljas väide: rikutud on kaitseõigusi, kuna kontrolli objekt on kirjeldatud ebaproportsionaalselt laialt ja üldiselt. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: rikutud on kaitseõigusi, kuna kontrolli objekt on kirjeldatud ebaproportsionaalselt laialt ja üldiselt.

| 5. | Viies väide: rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet, kuna komisjonil ei ole pädevust kontrollimise objekti suhtes ja igal juhul oli tal võimalik saada asjaomast teavet pädevalt liiduametilt (Bundesnetzagentur) või hagejatelt tavalise teabenõude abil. |
| --- | --- |

5.

Viies väide: rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet, kuna komisjonil ei ole pädevust kontrollimise objekti suhtes ja igal juhul oli tal võimalik saada asjaomast teavet pädevalt liiduametilt (Bundesnetzagentur) või hagejatelt tavalise teabenõude abil.

---

(1)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, lk 1; ELT eriväljaanne 08/02, lk 205).

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/23

---

9. juunil 2011 esitatud hagi — Cemex jt versus komisjon

(Kohtuasi T-292/11)

2011/C 238/42

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hagejad: Cemex S.A.B. de C.V. (Monterrey, Mehhiko), New Sunward Holding BV (Amsterdam, Madalmaad), Cemex España, SA (Madrid, Hispaania), CEMEX Deutschland AG (Düsseldorf, Saksamaa), Cemex UK (Egham, Ühendkuningriik), CEMEX Czech Operations s.r.o. (Praha, Tšehhi Vabariik), Cemex France Gestion (Rungis, Prantsusmaa), CEMEX Austria AG (Langenzersdorf, Austria) (esindaja: advokaat J. Folguera Crespo)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 30. märtsi 2011. aasta otsuse artikkel 1; teise võimalusena tühistada see säte osaliselt nii, et hagejatelt võetaks kohustus esitada otsuse I lisa küsimustes nõutud teavet niivõrd, kui see ületab Euroopa Liidu õigusnormides ja -põhimõtetes komisjonile kehtestatud piire; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 30. märtsi 2011. aasta otsuse artikkel 1; teise võimalusena tühistada see säte osaliselt nii, et hagejatelt võetaks kohustus esitada otsuse I lisa küsimustes nõutud teavet niivõrd, kui see ületab Euroopa Liidu õigusnormides ja -põhimõtetes komisjonile kehtestatud piire;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev hagi on esitatud komisjoni 30. märtsi 2011. aasta otsuse peale nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 kohaldamise menetluses juhtumis COMP/39.520 — tsement ja tsemendiga seotud tooted.

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad kuus väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklit 18: komisjon on ületanud piire, mis on talle selle pädevuse teostamiseks selle sätte ja Euroopa Kohtu praktikaga kehtestatud. Komisjon nõudis hagejatelt teavet, mille kohta ta teab, et seda neil ei ole. Ta nõuab, et hagejad mitte üksnes ei esitaks, vaid ka töötleks miljoneid majanduslikke andmeid, pannes neil seeläbi talle kuuluva uurimisülesande. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklit 18: komisjon on ületanud piire, mis on talle selle pädevuse teostamiseks selle sätte ja Euroopa Kohtu praktikaga kehtestatud. Komisjon nõudis hagejatelt teavet, mille kohta ta teab, et seda neil ei ole. Ta nõuab, et hagejad mitte üksnes ei esitaks, vaid ka töötleks miljoneid majanduslikke andmeid, pannes neil seeläbi talle kuuluva uurimisülesande.

| 2. | Teine väide, et rikutud on määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklit 18: komisjon nõuab teavet, mis ei ole tema otsuses ette heidetud väidetavate konkurentsipiirangute kontrollimiseks vajalik. Tegemist on teabega, mis ei ole uurimisesemega kuidagi seotud või mis on avalikkusele kättesaadav või mis on juba esitatud varasematele teabe saamise nõuetele vastates või siis on tegemist andmete töötlemisega. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklit 18: komisjon nõuab teavet, mis ei ole tema otsuses ette heidetud väidetavate konkurentsipiirangute kontrollimiseks vajalik. Tegemist on teabega, mis ei ole uurimisesemega kuidagi seotud või mis on avalikkusele kättesaadav või mis on juba esitatud varasematele teabe saamise nõuetele vastates või siis on tegemist andmete töötlemisega.

| 3. | Kolmas väide, et rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet: komisjon nõuab hagejatelt, et nad esitaks talle teavet, mille kogumine ja töötlemine ei ole mitte üksnes ülemäärane, vaid eeldab ka ülemäärast ja ebaproportsionaalset tööd. Komisjon kehtestas neile vastamiseks ka väga lühikese tähtaja ja jättis rahuldamata nende taotluse saada ajapikendust. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet: komisjon nõuab hagejatelt, et nad esitaks talle teavet, mille kogumine ja töötlemine ei ole mitte üksnes ülemäärane, vaid eeldab ka ülemäärast ja ebaproportsionaalset tööd. Komisjon kehtestas neile vastamiseks ka väga lühikese tähtaja ja jättis rahuldamata nende taotluse saada ajapikendust.

| 4. | Neljas väide, et rikutud on ELTL artiklit 296: komisjon ei ole esitanud piisavalt põhjendusi, miks on nõutud teave vajalik ning kuidas on see taotletud eesmärgiga proportsionaalne. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikutud on ELTL artiklit 296: komisjon ei ole esitanud piisavalt põhjendusi, miks on nõutud teave vajalik ning kuidas on see taotletud eesmärgiga proportsionaalne.

| 5. | Viies väide, et rikutud on õiguskindluse põhimõtet: vastuvõetud otsus on sõnastatud ebaselgelt ja ebatäpselt. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et rikutud on õiguskindluse põhimõtet: vastuvõetud otsus on sõnastatud ebaselgelt ja ebatäpselt.

| 6. | Kuues väide, et rikutud on määruse (EMÜ) nr 1/1958, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, artiklit 3: komisjon keeldus tegema adressaatideks olevate tütarettevõtjate suhtes otsust nende liikmesriikide keeltes, mille jurisdiktsiooni alla nad kuuluvad, muutes seeläbi andmete kogumise oluliselt raskemaks. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et rikutud on määruse (EMÜ) nr 1/1958, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, artiklit 3: komisjon keeldus tegema adressaatideks olevate tütarettevõtjate suhtes otsust nende liikmesriikide keeltes, mille jurisdiktsiooni alla nad kuuluvad, muutes seeläbi andmete kogumise oluliselt raskemaks.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/24

---

9. juunil 2011 esitatud hagi — Holcim (Saksamaa) ja Holcim versus komisjon

(Kohtuasi T-293/11)

2011/C 238/43

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Holcim AG (Hamburg, Saksamaa) ja Holcim Ltd (Zürich, Šveits) (esindajad: Rechtsanwalt P. Niggemann ja Rechtsanwalt K. Gaßner)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 30. märtsi 2011. aasta otsus määruse (EÜ) nr 2003 artikli 18 lõike 3 kohaldamise menetluses; juhtum COMP/39.520 — tsement ja sellega seotud tooted; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 30. märtsi 2011. aasta otsus määruse (EÜ) nr 2003 artikli 18 lõike 3 kohaldamise menetluses; juhtum COMP/39.520 — tsement ja sellega seotud tooted;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagejad esitavad oma hagi põhjenduseks kaheksa väidet.

| 1. | Esimene väide: vaidlustatud otsuse kehtetu teatavakstegemine
  Hagejate sõnul oli kostja enne vaidlustatud otsuse vastuvõtmist saanud kõigilt asjaomastelt Holcim kontserni äriühingutelt volikirjad, millega oli antud esimesele hagejale esindusvolitus, ning deklaratsioonid, mis kinnitasid, et töökeeleks oli valitud inglise keel. Vaidlustatud otsus oli aga adresseeritud teisele hagejale ning „tehti teatavaks” esimesele hagejale, kuigi esimesel hagejal ei ole kunagi olnud teise hageja esindamise volitust. Hagejad lisavad, et äriühingu Holcim Ltd. ja enamuse teiste kontserni kuuluvate äriühingute töökeel on inglise keel, mistõttu ei olnud neil võimalik vaidlustatud otsusest piisaval määral aru saada. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: vaidlustatud otsuse kehtetu teatavakstegemine

Hagejate sõnul oli kostja enne vaidlustatud otsuse vastuvõtmist saanud kõigilt asjaomastelt Holcim kontserni äriühingutelt volikirjad, millega oli antud esimesele hagejale esindusvolitus, ning deklaratsioonid, mis kinnitasid, et töökeeleks oli valitud inglise keel. Vaidlustatud otsus oli aga adresseeritud teisele hagejale ning „tehti teatavaks” esimesele hagejale, kuigi esimesel hagejal ei ole kunagi olnud teise hageja esindamise volitust. Hagejad lisavad, et äriühingu Holcim Ltd. ja enamuse teiste kontserni kuuluvate äriühingute töökeel on inglise keel, mistõttu ei olnud neil võimalik vaidlustatud otsusest piisaval määral aru saada.

| 2. | Teine väide: liiga lühike tähtaeg teabe esitamiseks ja kostja keeldumine tähtaega pikendada
  Hagejate sõnul nõutakse vaidlustatud otsuses hulgaliselt teavet (mis puudutab tehinguid, importi/eksporti, tootmist, turuosi jne) 15 kontserni kuuluva äriühingu kohta 10-aastase ajavahemiku jooksul. Hagejad, kes olid vaidlustatud otsuse eelnõust teadlikud, kinnitavad, et nad teatasid komisjonile detailselt ja piisavalt aegsasti, et teabe esitamiseks antud 12-nädalane tähtaeg on liiga lühike. Nad leiavad, et võttes arvesse menetluse kestust (peaaegu kaks ja pool aastat) ja nendepoolset head koostööd oleks ajapikendus olnud asjakohane. Kuigi hagejad nõustusid sellega, et menetlus jätkub inglise keeles, tegi kostja ise asja keeruliseks ja aeglustas andmete kogumist, koostades vaidlustatud otsuse saksa keeles: mistõttu ei saanud kaks kolmandikku kontserni äriühingutest korralikult tööd teha. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: liiga lühike tähtaeg teabe esitamiseks ja kostja keeldumine tähtaega pikendada

Hagejate sõnul nõutakse vaidlustatud otsuses hulgaliselt teavet (mis puudutab tehinguid, importi/eksporti, tootmist, turuosi jne) 15 kontserni kuuluva äriühingu kohta 10-aastase ajavahemiku jooksul. Hagejad, kes olid vaidlustatud otsuse eelnõust teadlikud, kinnitavad, et nad teatasid komisjonile detailselt ja piisavalt aegsasti, et teabe esitamiseks antud 12-nädalane tähtaeg on liiga lühike. Nad leiavad, et võttes arvesse menetluse kestust (peaaegu kaks ja pool aastat) ja nendepoolset head koostööd oleks ajapikendus olnud asjakohane. Kuigi hagejad nõustusid sellega, et menetlus jätkub inglise keeles, tegi kostja ise asja keeruliseks ja aeglustas andmete kogumist, koostades vaidlustatud otsuse saksa keeles: mistõttu ei saanud kaks kolmandikku kontserni äriühingutest korralikult tööd teha.

| 3. | Kolmas väide: Holcimi kohustus esitada teavet, mida tal nõutavas vormis ei ole
  Hagejad väidavad, et vaidlustatud otsus nõuab sisulist teavet, mida tal nõutavas vormis ei ole. Peale selle nõuab vaidlustatud otsus andmeid, mis erinevatel põhjustel — sh seoses andmetöötlussüsteemi vahetamisega — on võimalik koguda vaid suure vaevaga, nii ajaliselt kui ka töömahuliselt. Hagejad leiavad, et see töö on ulatuslikum kui nende teabe esitamise kohustus. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: Holcimi kohustus esitada teavet, mida tal nõutavas vormis ei ole

Hagejad väidavad, et vaidlustatud otsus nõuab sisulist teavet, mida tal nõutavas vormis ei ole. Peale selle nõuab vaidlustatud otsus andmeid, mis erinevatel põhjustel — sh seoses andmetöötlussüsteemi vahetamisega — on võimalik koguda vaid suure vaevaga, nii ajaliselt kui ka töömahuliselt. Hagejad leiavad, et see töö on ulatuslikum kui nende teabe esitamise kohustus.

| 4. | Neljas väide: põhjendamiskohustuse rikkumine
  Hagejate sõnul ei ole ei uurimine ega uurimismeetodi (teabenõue trahvi ähvardusel ametliku otsuse kaudu) valik vaidlustatud otsuses piisavalt põhjendatud. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: põhjendamiskohustuse rikkumine

Hagejate sõnul ei ole ei uurimine ega uurimismeetodi (teabenõue trahvi ähvardusel ametliku otsuse kaudu) valik vaidlustatud otsuses piisavalt põhjendatud.

| 5. | Viies väide: vahendite vajalikkuse tingimuse põhimõtte rikkumine
  Hagejad väidavad, et nad on käesoleva hetkeni vastanud ammendavalt ja üksikasjalikult kõigile teabenõuetele, mis neile on adresseeritud, ning komisjonil ei olnud mingisugust alust eelistada mitteametlikule ja vähem rangele teabemenetlusele ametliku teabemenetlust (mille järgimata jätmine toob endaga kaasa trahvi määramise). |
| --- | --- |

5.

Viies väide: vahendite vajalikkuse tingimuse põhimõtte rikkumine

Hagejad väidavad, et nad on käesoleva hetkeni vastanud ammendavalt ja üksikasjalikult kõigile teabenõuetele, mis neile on adresseeritud, ning komisjonil ei olnud mingisugust alust eelistada mitteametlikule ja vähem rangele teabemenetlusele ametliku teabemenetlust (mille järgimata jätmine toob endaga kaasa trahvi määramise).

| 6. | Kuues väide: nõutud teabe täpsustamise põhimõtte rikkumine
  Hagejate sõnul ei ole mitmetes vaidlustatud otsuse punktides piisavalt täpsustatud, millist teavet nõutakse, mis tuleb hagejatele kahjuks. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide: nõutud teabe täpsustamise põhimõtte rikkumine

Hagejate sõnul ei ole mitmetes vaidlustatud otsuse punktides piisavalt täpsustatud, millist teavet nõutakse, mis tuleb hagejatele kahjuks.

| 7. | Seitsmes väide: proportsionaalsuse üldpõhimõtte rikkumine
  Pärast kaks aastat kestnud menetlust jääb kostja esitatud etteheide niivõrd ebaselgeks ja umbmääraseks, et hagejad peavad ebaproportsionaalseks, et neilt nõutakse nii suurel hulgal üksikasjalike andmete kogumist, seda enam, et võrreldavaid andmeid on erineval viisil juba korduvalt nõutud. Peale nende objektiivsete põhjuste on menetluse kestust (peaaegu kaks ja pool aastat) arvestades ilmselgelt ebaproportsionaalne kostja keeldumine tähtaega pikendada. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide: proportsionaalsuse üldpõhimõtte rikkumine

Pärast kaks aastat kestnud menetlust jääb kostja esitatud etteheide niivõrd ebaselgeks ja umbmääraseks, et hagejad peavad ebaproportsionaalseks, et neilt nõutakse nii suurel hulgal üksikasjalike andmete kogumist, seda enam, et võrreldavaid andmeid on erineval viisil juba korduvalt nõutud. Peale nende objektiivsete põhjuste on menetluse kestust (peaaegu kaks ja pool aastat) arvestades ilmselgelt ebaproportsionaalne kostja keeldumine tähtaega pikendada.

| 8. | Kaheksas väide: kostjal ei ole pädevust äriühingu Holcim (Česko) a.s.-i suhtes seoses nende küsimustega, mis puudutavad Tšehhi Vabariigi Euroopa Liitu astumisele eelnenud perioodi
  Hagejad kinnitavad, et kostja ei või nõuda teavet perioodi kohta, mis eelneb riigi Euroopa Liitu astumisele. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide: kostjal ei ole pädevust äriühingu Holcim (Česko) a.s.-i suhtes seoses nende küsimustega, mis puudutavad Tšehhi Vabariigi Euroopa Liitu astumisele eelnenud perioodi

Hagejad kinnitavad, et kostja ei või nõuda teavet perioodi kohta, mis eelneb riigi Euroopa Liitu astumisele.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/25

---

9. juunil 2011 esitatud hagi — Kreeka Vabariik versus komisjon

(Kohtuasi T-294/11)

2011/C 238/44

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Kreeka Vabariik (esindajad: I. Chalkias ja S. Papaiioannou)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks;

| — | tühistada komisjoni 15. aprill 2011. aasta rakendusotsus (mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames) Kreeka Vabariigi suhtes tehtud finantskorrektsioonide osas või teise võimalusena muuta seda otsust; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 15. aprill 2011. aasta rakendusotsus (mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames) Kreeka Vabariigi suhtes tehtud finantskorrektsioonide osas või teise võimalusena muuta seda otsust;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Oma hagis palub Kreeka Vabariik tühistada komisjoni 15. aprilli 2011 otsus, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames ((teatavaks tehtud numbri K(2011) 2517 all; avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ELT L 102, lk 33, numbriga 2011/244/EL)), osas, mis puudutab Kreeka Vabariigi suhtes tehtud finantskorrektsioone järgmistes sektorites: a) oliiviõli tootmistoetus, b) GIS loomise rahastamine ja c) otsetoetused (põllukultuurid).

Mis puutub oliivõli tootmise sektori toetuste korrektsiooni, siis hageja väidab esiteks, et komisjon andis faktidele vale hinnangu, kuna süsteemi põhikontrollide puudused on minimaalsed ega õigusta korrektsioone 10 % ja 15 % eriti arvestades seda, et Kreekas loodi täiel määral töötav ja usaldusväärne oliivikasvatuse geoinfosüsteem (oliivikasvatuse GIS) oliivõli tootmistoetuse süsteemi kontrollimiseks juba 1. novembriks 2003, tootmisinfot kontrollitakse üksikasjalikult ning samuti kontrollitakse oliivisalu kasvatamist ja õlipressimisettevõtteid.

Teiseks väidab hageja: a) komisjoni otsuse põhjendus seoses korrektsiooni suurendamisega rikkumise kordumise tõttu ei ole õiguslikult kehtiv ega piisav; tähendus, mille komisjon sellele terminile annab, on vale, kuna on ilmne, et korduvaid puudusi ei ole; rikkumise korduvus rajaneb valel eeldusel, kuna komisjon annab sellele terminile vale tähenduse ja sellest tuleneb ilmselt vale hinnang väidetavalt korduvale rikkumisele, kuna on loodud süsteemi põhikontrolli vahend oliivikasvatuse GIS, ja b) komisjon hindas valesti fakte, sest igal juhul ei ole siin õiguslikku alust ega põhjendust tõsta korrektsioon 10 %-lt ajavahemikul 2003–2004 15 %-ni ajavahemikuks 2004–2005, kuna oliivikasvatuse GIS-is on sel ajavahemikul tehtud mitmeid parandusi ja seda on pidevalt ajakohastatud ning kontrollisüsteem pole mitte halvenenud vaid oluliselt paranenud.

Mis puutub oliivikasvatuse GIS-i loomise toetuse korrektsiooni, siis hageja kinnitab esiteks, et oliivikasvatuse GIS-i loomise toetuse korrektsiooniks ei ole õiguslikku alust, kuna selle loomiseks eraldatud vahendid lahutati maha Kreeka tootjatele antud toetusest ning kulude heakskiitmata jätmine viitab EAGF-i alusetule rikastumisele ja kahekordsele rahalisele karistusele, sest igal juhul on kõik tehtud kulutused on abikõlblikud, kuna ei ületa komisjoni poolt heaks kiidetud eelarvet ega kogusummat, mis lahutati maha Kreeka tootjatelt, samas kui õige aeg selle hindamiseks, kas konkreetne kulu on õiguspärane või mitte, on selle tegemise aeg mitte kulu deklareerimise aeg.

Teiseks väidab hageja: a) lisalepingutest tulenevate kulude osas summas 2 920 191,03 on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet et b) lepingust 5190/ES/2003 tulenevate kuludega seonduvaid fakte on hinnatud valesti.

Mis puutub (põllukultuuride) otsetoetuste sektori korrektsiooni, siis hageja kinnitab esiteks: a) ei ole õiguslikku alust vanade suuniste kohaldamiseks, mis määrasid kindlaks protsendimäärad korrektsioonidele uuele ühisele põllumajanduspoliitikale (ÜPP), ühtsele otsemaksete kavale ja b) nende rakendamine rikub oluliselt proportsionaalsuse põhimõtet.

Teiseks väidab hageja, et komisjon hindas valesti fakte: a) seoses väidetavate puudustega LIPS-GIS-is, b) seoses asjaoluga, et kui võrrelda LIPS-GIS-is sisalduvad teavet, mida kasutati 2007. taotlemisaastal, teabega 2009. aasta LIPS-GIS kohta, mis on täielik ja usaldusväärne, mille komisjon kohapealse kontrolli käigus tuvastas, siis selgub, et erinevused ja puudused on minimaalsed ega ületa 2 %, mistõttu ei tohiks ükski korrektsioon seda protsendimäära ületada, ning c) seoses väidetavate puudustega juhtimise kontrollimisel, ristkontrollidel ja kohapealsetel kontrollidel ning nende kvaliteedis ja eriti väidetav karjamaa mõõtmata jätmine ja väidetav kohapealsete kontrollide hilinemine, kuna 2007. taotlemisaastal tehtud mitmed parandused oleksid pidanud viima komisjoni järeldusele, et korrektsioon ei ole vajalik.

Viimaseks väidab hageja, et seoses põllumajanduse arengule tehtavate kulutustega on määruse nr 1290/05 (1) artiklit 33 on valesti tõlgendatud.

---

(1)  Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/26

---

9. juunil 2011 esitatud hagi — Duscholux Ibérica versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Duschprodukter i Skandinavien (duschy)

(Kohtuasi T-295/11)

2011/C 238/45

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Duscholux Ibérica, SA (Barcelona, Hispaania) (esindaja: J. Carbonell Callicó)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Duschprodukter i Skandinavien AB (Hisings Backa, Rootsi)

Nõuded

| — | muuta Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 21. märtsi 2011. aasta otsus asjas R 662/2010-1; |
| --- | --- |

—

muuta Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 21. märtsi 2011. aasta otsus asjas R 662/2010-1;

| — | teise võimalusena ja vaid juhul kui esimene nõue lükatakse tagasi, tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 21. märtsi 2011. aasta otsus asjas R 662/2010-1; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena ja vaid juhul kui esimene nõue lükatakse tagasi, tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 21. märtsi 2011. aasta otsus asjas R 662/2010-1;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt ja teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt ja teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: teine menetluspool apellatsioonikojas.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: rahvusvaheline kujutismärk „duschy” kaupadele klassides 11 ja 20 — Ühenduse kaubamärgi registreerimistaotlus nr W927073.

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: hageja.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: ühenduse kujutismärgi „DUSCHO Harmony” registreering nr 2116820 kaupadele klassides 6, 11 ja 19.

Vastulausete osakonna otsus: rahuldata vastulause osaliselt.

Apellatsioonikoja otsus: tühistada vaidlustatud otsus.

Väited: Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 rikkumine, kuna rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele; nõukogu määruse nr 207/2009 artiklite 75 ja 76 rikkumine, kuna apellatsioonikoda ei võtnud arvesse apellandi poolt tähtaegselt esitatud faktilisi asjaolusid ja tõendeid; ning nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna apellatsioonikoda eksis leides, et vastandatud kaubamärkide vahel ei esine segiajamise tõenäosust.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/26

---

8. juunil 2011 esitatud hagi — Cementos Portland Valderrivas versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi T-296/11)

2011/C 238/46

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Cementos Portland Valderrivas, SA (Pamplona, Hispaania) (esindaja: advokaat L. Ortiz Blanco)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks;

| — | tühistada komisjoni 30. märtsi 2011. aasta otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 30. märtsi 2011. aasta otsus;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev hagi on esitatud komisjoni 30. märtsi 2011. aasta otsuse peale nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 kohaldamise menetluses juhtumis COMP/39.520 — tsement ja tsemendiga seotud tooted.

Hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite, mis tugineb eespool viidatud määruse artikli 18 ja proportsionaalsuse põhimõtte rikkumisele.

| — | Hageja väidab selle kohta esiteks, et vaidlustatud otsuse alusel nõutud teave ei oma eeldatava rikkumisega mingit seost ja et seega ei võimalda see komisjonil kontrollida vähimatki eeldust, mis õigustaks uurimist Valderrivase suhtes. Seetõttu leiab hageja, et vajalikkuse kriteerium, millele teabe nõudmise pädevuse teostamine on määruse nr 1/2003 artikli 18 kohaselt allutatud, ei ole täidetud. Hageja kinnitab samuti, et igasuguste viidete puudumine sellistele eeldustele otsuses ei tohi takistada Üldkohtul teostada tal lasuvat vajalikkuse kontrolli. |
| --- | --- |

—

Hageja väidab selle kohta esiteks, et vaidlustatud otsuse alusel nõutud teave ei oma eeldatava rikkumisega mingit seost ja et seega ei võimalda see komisjonil kontrollida vähimatki eeldust, mis õigustaks uurimist Valderrivase suhtes. Seetõttu leiab hageja, et vajalikkuse kriteerium, millele teabe nõudmise pädevuse teostamine on määruse nr 1/2003 artikli 18 kohaselt allutatud, ei ole täidetud. Hageja kinnitab samuti, et igasuguste viidete puudumine sellistele eeldustele otsuses ei tohi takistada Üldkohtul teostada tal lasuvat vajalikkuse kontrolli.

| — | Teiseks väidab hageja, et vaidlustatud otsus on vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see paneb Valderrivasele ilmselgelt ebaproportsionaalse kohustuse võrreldes sellega, mis on uurimise jaoks vajalik. See ebaproportsionaalsus tuleneb nõutud teabe laadist, mõõtmatust ulatusest ja üksikasjalikkuse tasemest, kohustusest seda teavet töödelda ja esitada see konkreetses formaadis ning tähtajast, mis selle teabe esitamiseks on ette nähtud. |
| --- | --- |

—

Teiseks väidab hageja, et vaidlustatud otsus on vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see paneb Valderrivasele ilmselgelt ebaproportsionaalse kohustuse võrreldes sellega, mis on uurimise jaoks vajalik. See ebaproportsionaalsus tuleneb nõutud teabe laadist, mõõtmatust ulatusest ja üksikasjalikkuse tasemest, kohustusest seda teavet töödelda ja esitada see konkreetses formaadis ning tähtajast, mis selle teabe esitamiseks on ette nähtud.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/27 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/27

---

31. mail 2011 esitatud hagi — Ghost Brand versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Procter & Gamble International Operations (GHOST)

(Kohtuasi T-298/11)

2011/C 238/47

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Ghost Brand Ltd (London, Ühendkuningriik) (esindaja: QC N. Caddick)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Procter & Gamble International Operations SA (Genf, Šveits)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | määrata, et ühenduse kaubamärgiregistreeringu nr 000282350 „GHOST” omandi üleminek Procter & Gamble International Operations S.A.-le registreeritaks ja avaldataks ainult kosmeetikavahendite osas ning et kõiki klassi 25 kaupu ning klassi 3 kaupu „seebid, parfümeeriatooted, eeterlikud õlid, kosmeetikavahendid, juukseveed” puudutava registreeringu omand jääks Ghost Brand Limitedile. |
| --- | --- |

—

määrata, et ühenduse kaubamärgiregistreeringu nr 000282350 „GHOST” omandi üleminek Procter & Gamble International Operations S.A.-le registreeritaks ja avaldataks ainult kosmeetikavahendite osas ning et kõiki klassi 25 kaupu ning klassi 3 kaupu „seebid, parfümeeriatooted, eeterlikud õlid, kosmeetikavahendid, juukseveed” puudutava registreeringu omand jääks Ghost Brand Limitedile.

Väited ja peamised argumendid

Tühistamistaotluse esemeks olev registreeritud ühenduse kaubamärk: Sõnamärk „GHOST” kaupadele klassis 3 („seebid, parfümeeriatooted, eeterlikud õlid, kosmeetikavahendid, juukseveed”) — ühenduse kaubamärgiregistreering nr 282350

Ühenduse kaubamärgi omanik: Hageja

Ühenduse kaubamärgi omandi üleminekut taotlev pool: Kaebuse esitaja apellatsioonikoja menetluses

Tööstusdisainilahenduste ja registreerimise osakonna otsus: Jättis omandi osalise ülemineku taotluse rahuldamata

Apellatsioonikoja otsus: Tühistas vaidlustatud otsuse ja otsustas, et tööstusdisainilahenduste ja registreerimise osakond registreerib ja avaldab omandi ülemineku

Väited: Hageja esitab kolm väidet, milleks on peamiselt, et (i) teine apellatsioonikoda rikkus õigusnormi, teavitamata hagejat apellatsioonimenetlusest või selle tulemusel tehtud otsusest; (ii) teisele apellatsioonikojale ei esitatud kogu vajalikku teavet ning kaebuse esitaja kaebus põhines pettusel; (iii) kaebuse esitaja tegutses Siseturu Ühtlustamise Ameti otsuse peale kaebust esitades pahauskselt.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/27 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/27

---

10. juunil 2011 esitatud hagi — Otto versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Nalsani (TOTTO)

(Kohtuasi T-300/11)

2011/C 238/48

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Otto GmbH & Co. KG (Hamburg, Saksamaa) (esindajad: advokaadid P. Schäuble ja S. Müller)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Nalsani, SA (Bogota, Kolumbia)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 9. märtsi 2011. aasta otsus asjas R 1291/2010-2; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 9. märtsi 2011. aasta otsus asjas R 1291/2010-2;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Nalsani, SA.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: kujutismärk „TOTTO” kaupadele klassides 3, 9, 14, 18 ja 25 — taotlus nr 6 212 451.

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: hageja.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: siseriiklik kujutismärk „OTTO” kaupadele klassides 3, 9, 14, 18 ja 25.

Vastulausete osakonna otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Apellatsioonikoja otsus: tühistada vastulausete osakonna otsus ja rahuldada vastulause.

Väited: nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna vastandatud kaubamärkide puhul esineb segiajamise tõenäosus. Apellatsioonikoda lähtus tähiste visuaalse sarnasuse hindamisel valedest asjaoludest.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/28

---

10. juunil 2011 esitatud hagi — HeidelbergCement versus komisjon

(Kohtuasi T-302/11)

2011/C 238/49

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: HeidelbergCement AG (Heidelberg, Saksamaa) (esindajad: Rechtsanwalt U. Denzel ja Rechtsanwalt T. Holzmüller)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada ELTL artikli 263 neljanda lõigu alusel komisjoni 30. märtsi 2011. aasta otsuse juhtumil COMP/39.520 — tsement ja sellega seotud tooted –artiklid 1 ja 2 hagejat puudutavas osas; |
| --- | --- |

—

tühistada ELTL artikli 263 neljanda lõigu alusel komisjoni 30. märtsi 2011. aasta otsuse juhtumil COMP/39.520 — tsement ja sellega seotud tooted –artiklid 1 ja 2 hagejat puudutavas osas;

| — | mõista hageja kohtukulud Üldkohtu kodukorra artikli 87 lõike 2 alusel välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud Üldkohtu kodukorra artikli 87 lõike 2 alusel välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab oma hagi põhjenduseks viis väidet.

| 1. | Esimene väide: määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikli 18 lõike 3 rikkumine
  Vaidlustatud otsus rikub määruse nr 1/2003 artikli 18 lõiget 3, kuna ei täpsusta piisavalt uurimise eesmärki ja nõuab ärialast teavet, mis ei ole määruse nr 1/2003 artikli 18 tähenduses „vajalik” selleks, et esitatud etteheidete osas uurimine läbi viia.






  — | Hagejale ei teatatud vaidlustatud otsuses ega muul viisil uurimismenetluse jooksul, millist konkreetset käitumist talle ette heidetakse. Seetõttu rikub vaidlustatud otsus määruse nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 sätestatud kohustust nimetada uurimise eesmärk. Liidu kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb etteheidetavad asjaolud otsuses ära tuua piisava selgusega, et adressaadid ja kohtud saaksid hinnata tõendamise tarbeks nõutava teabe vajalikkust. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide: määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikli 18 lõike 3 rikkumine

Vaidlustatud otsus rikub määruse nr 1/2003 artikli 18 lõiget 3, kuna ei täpsusta piisavalt uurimise eesmärki ja nõuab ärialast teavet, mis ei ole määruse nr 1/2003 artikli 18 tähenduses „vajalik” selleks, et esitatud etteheidete osas uurimine läbi viia.

—

Hagejale ei teatatud vaidlustatud otsuses ega muul viisil uurimismenetluse jooksul, millist konkreetset käitumist talle ette heidetakse. Seetõttu rikub vaidlustatud otsus määruse nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 sätestatud kohustust nimetada uurimise eesmärk. Liidu kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb etteheidetavad asjaolud otsuses ära tuua piisava selgusega, et adressaadid ja kohtud saaksid hinnata tõendamise tarbeks nõutava teabe vajalikkust.

| — | Otsuses nõutakse uuesti suure hulga teabe esitamist, mis on komisjonile tema varasematele teabenõuetele vastates juba esitatud. Komisjoni valduses juba olev teave ei ole „vajalik” määruse nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

—

Otsuses nõutakse uuesti suure hulga teabe esitamist, mis on komisjonile tema varasematele teabenõuetele vastates juba esitatud. Komisjoni valduses juba olev teave ei ole „vajalik” määruse nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 tähenduses.

| — | Nõutud teabe ja komisjoni „kahtluse” vahel ei ole võimalik leida seost. Komisjon ületab talle määruse nr 1/2003 artikli 18 lõikega 3 antud pädevust, et hageja kohta üldiselt andmeid koguda („Fishing Expedition”). Sellisteks turu-uurimisteks on tema käsutuses määruse nr 1/2003 artiklis 17 ettenähtud vahend. |
| --- | --- |

—

Nõutud teabe ja komisjoni „kahtluse” vahel ei ole võimalik leida seost. Komisjon ületab talle määruse nr 1/2003 artikli 18 lõikega 3 antud pädevust, et hageja kohta üldiselt andmeid koguda („Fishing Expedition”). Sellisteks turu-uurimisteks on tema käsutuses määruse nr 1/2003 artiklis 17 ettenähtud vahend.

| — | Komisjon ületab talle määruse nr 1/2003 artikli 18 lõikega 3 antud pädevuse, kuna vaidlustatud otsuses kohustab ta hagejat analüüsima ja hindama nõutud teavet. |
| --- | --- |

—

Komisjon ületab talle määruse nr 1/2003 artikli 18 lõikega 3 antud pädevuse, kuna vaidlustatud otsuses kohustab ta hagejat analüüsima ja hindama nõutud teavet.

| 2. | Teine väide: proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine
  Nõutud teab ulatus, vahendite valik ja määratud tähtaja lühidus rikuvad proportsionaalsuse põhimõtet.






  — | Nõutud teabe kogumine ja ettevalmistamine ettenähtud vormis paneb hagejale liiga suure koormuse. See koormus on nõutava teabe üldise laadi ja uurimise eesmärgiga võrreldes ebaproportsionaalne. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide: proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine

Nõutud teab ulatus, vahendite valik ja määratud tähtaja lühidus rikuvad proportsionaalsuse põhimõtet.

—

Nõutud teabe kogumine ja ettevalmistamine ettenähtud vormis paneb hagejale liiga suure koormuse. See koormus on nõutava teabe üldise laadi ja uurimise eesmärgiga võrreldes ebaproportsionaalne.

| — | Vastamiseks 12-nädalase tähtaja andmine ja komisjoni keeldumine seda tähtaega pikendada on ebaproportsionaalsed. |
| --- | --- |

—

Vastamiseks 12-nädalase tähtaja andmine ja komisjoni keeldumine seda tähtaega pikendada on ebaproportsionaalsed.

| 3. | Kolmas väide: ELTL artikli 296 teises lõigus ettenähtud põhjendamiskohustuse rikkumine
  Vaidlustatud otsus rikub ka ELTL artikli 296 teises lõigus sätestatud nõudeid õigusakti korralikult põhjendada, kuna otsusest ei ole võimalik välja lugeda neid põhjusi, mis ajendasid komisjoni nii suurt hulka teavet nõudma, tegutsedes määruse nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 alusel ja õigustades suurt ajasurvet menetlusele.






  — | Vaidlustatud otsus ei täpsusta, millist asjaolu komisjon konkreetselt uurib või mis põhjusel on tal vaja eriti üksikasjalikku ja ulatuslikku teavet. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide: ELTL artikli 296 teises lõigus ettenähtud põhjendamiskohustuse rikkumine

Vaidlustatud otsus rikub ka ELTL artikli 296 teises lõigus sätestatud nõudeid õigusakti korralikult põhjendada, kuna otsusest ei ole võimalik välja lugeda neid põhjusi, mis ajendasid komisjoni nii suurt hulka teavet nõudma, tegutsedes määruse nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 alusel ja õigustades suurt ajasurvet menetlusele.

—

Vaidlustatud otsus ei täpsusta, millist asjaolu komisjon konkreetselt uurib või mis põhjusel on tal vaja eriti üksikasjalikku ja ulatuslikku teavet.

| — | Komisjon ei põhjenda — vastupidiselt varasematele teabenõuetele —, miks ta leiab, et määruse nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 kohane meede on sobiv ja vajalik. |
| --- | --- |

—

Komisjon ei põhjenda — vastupidiselt varasematele teabenõuetele —, miks ta leiab, et määruse nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 kohane meede on sobiv ja vajalik.

| — | Komisjon ei põhjenda piisavalt, miks ta annab vastamiseks nii lühikese tähtaja ja miks ta keeldub seda pikendamast. |
| --- | --- |

—

Komisjon ei põhjenda piisavalt, miks ta annab vastamiseks nii lühikese tähtaja ja miks ta keeldub seda pikendamast.

| 4. | Neljas väide: täpsuse üldpõhimõtte rikkumine
  Vaidlustatud otsus ja sellega koos saadetud vorm rikuvad hageja sõnul täpsuse üldpõhimõtet, kuna need dokumendid ei sisalda konkreetseid tegevusjuhiseid hagejale. Hageja ei saa ilma kahtlusteta mõista, mida ta peaks tegema, et karistuse ohtu vältida. Komisjon ei ole mitmetele hageja täpsustustaotlustele piisavalt vastanud. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: täpsuse üldpõhimõtte rikkumine

Vaidlustatud otsus ja sellega koos saadetud vorm rikuvad hageja sõnul täpsuse üldpõhimõtet, kuna need dokumendid ei sisalda konkreetseid tegevusjuhiseid hagejale. Hageja ei saa ilma kahtlusteta mõista, mida ta peaks tegema, et karistuse ohtu vältida. Komisjon ei ole mitmetele hageja täpsustustaotlustele piisavalt vastanud.

| 5. | Viies väide: hageja kaitseõiguste rikkumine
  Vaidlustatud otsus rikub hagejale Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (EIÕK) artikliga 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 48 lõikega 2 tagatud kaitseõigusi, kohustades hagejat aktiivselt osalema ärialase teabe hindamises, mis tegelikult kuulub komisjoni tõendamiskohuse hulka. |
| --- | --- |

5.

Viies väide: hageja kaitseõiguste rikkumine

Vaidlustatud otsus rikub hagejale Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (EIÕK) artikliga 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 48 lõikega 2 tagatud kaitseõigusi, kohustades hagejat aktiivselt osalema ärialase teabe hindamises, mis tegelikult kuulub komisjoni tõendamiskohuse hulka.

---

(1)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT 2003, L 1, lk 1).

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/29

---

14. juunil 2011 esitatud hagi — Leopardi Dittajuti versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Llopart Vilarós (CONTE LEOPARDI DITTAJUTI)

(Kohtuasi T-303/11)

2011/C 238/50

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Piervittorio Francesco Leopardi Dittajuti (Numana, Itaalia) (esindajad: advokaadid D. De Simone, D. Demarinis ja G. Orsoni)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Pedro Llopart Vilarós (Sant Sadurní D'Anoia, Hispaania)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 6. aprilli 2011. aasata otsus asjas R 1437/2010-2, ja seejärel kohustada Siseturu Ühtlustamise Ametit võtma vajalikud meetmed selle kohtuotsuse täitmiseks; ja |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 6. aprilli 2011. aasata otsus asjas R 1437/2010-2, ja seejärel kohustada Siseturu Ühtlustamise Ametit võtma vajalikud meetmed selle kohtuotsuse täitmiseks; ja

| — | mõista kõigi menetlusastmetega seotud kohtukukud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõigi menetlusastmetega seotud kohtukukud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „CONTE LEOPARDI DITTAJUTI” klassidesse 33, 35, 40 ja 43 klassi kuuluvatele kaupadele ja teenustele — ühenduse kaubamärgi taotlus nr 6428338

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: teine apellatsioonikoja menetluse osaline

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Hispaania kujutismärgi „Leopardi” registreering nr 2073540 33 klassi kuuluvatele kaupadele

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause vaidlustatud kaupade ja teenuste osas

Apellatsioonikoja otsus: lükkas kaebuse vastuvõetamatuse tõttu tagasi

Väited: valesti on tõlgendatud nõukogu määruse nr 207/2009 artiklit 60, komisjoni määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 49 lõiget 1, eeskirja 20 lõike 7 punkti c, mis on kohaldatav komisjoni määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 50 lõikes 1 sätestatud menetlusele, kuna apellatsioonikoda: (i) otsustas ebaõigesti mitte peatada menetlust ega pikendanud tähtaega, mida pooled olid ühiselt taotlenud; (ii) võttis arvesse poolte ühise taotluse alles pärast põhjenduste esitamiseks ette nähtud tähtaja möödumist, seega tegelikult takistades asjaomasel isikul põhjendusi esitamast õigeaegselt ja põhjustades tähtaja ületamise; ja (iii) rikkus apellatsioonikoja menetluse eeskirju, kuna ei võtnud arvesse kaebuse aluseid, kuigi vastavad väited olid esitatud ettenähtud tähtaja jooksul, samuti menetlusökonoomia üldist põhimõtet ja menetlusdokumentide kehtivuse säilitamise põhimõtet.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/29

---

10. juunil 2011 esitatud hagi — Schwenk Zement versus komisjon

(Kohtuasi T-306/11)

2011/C 238/51

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Schwenk Zement KG (Ulm, Saksamaa) (esindaja: Rechtsanwalt M. Raible)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 30. märtsi 2011. aasta otsus K(2011) 2367 (juhtum COMP/39.520 — tsement ja sellega seotud tooted); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 30. märtsi 2011. aasta otsus K(2011) 2367 (juhtum COMP/39.520 — tsement ja sellega seotud tooted);

| — | mõista kohtukulud kooskõlas Üldkohtu kodukorra artikli 87 lõikega 2 välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud kooskõlas Üldkohtu kodukorra artikli 87 lõikega 2 välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab oma hagi põhjenduseks viis väidet.

| 1. | Esimene väide: otsus on ebaproportsionaalne
  Vaidlustatud otsus rikub proportsionaalsuse põhimõtet, kuna see on esimene hageja suhtes võetud uurimismeede ning hageja oli valmis teavet esitama.






  — | On tõsi, et nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003 (1) ei esita hierarhilist järjestust tavaliste teabenõuete ja teabe nõudmise otsuste vahel. See ei muuda siiski fakti, et uurimismeetme võtmisel tuleb järgida proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide: otsus on ebaproportsionaalne

Vaidlustatud otsus rikub proportsionaalsuse põhimõtet, kuna see on esimene hageja suhtes võetud uurimismeede ning hageja oli valmis teavet esitama.

—

On tõsi, et nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003 (1) ei esita hierarhilist järjestust tavaliste teabenõuete ja teabe nõudmise otsuste vahel. See ei muuda siiski fakti, et uurimismeetme võtmisel tuleb järgida proportsionaalsuse põhimõtet.

| — | Võrreldes teabe nõudmise otsusega määruse nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 alusel on teabenõue sama määruse artikli 18 lõike 2 alusel leebem ja kujutab endast tõhusat meetodit suhtlemiseks ettevõtjaga, kes soovib teavet esitada. |
| --- | --- |

—

Võrreldes teabe nõudmise otsusega määruse nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 alusel on teabenõue sama määruse artikli 18 lõike 2 alusel leebem ja kujutab endast tõhusat meetodit suhtlemiseks ettevõtjaga, kes soovib teavet esitada.

| 2. | Teine väide: määruse nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 rikkumine
  Vaidlustatud otsus ei vasta määruse nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 toodud õigusliku aluse nõuetele.






  — | Komisjon ei esita ühtegi konkreetset etteheidet ja nõutud teave ei seondu suuremas osas sellega, mida ta väidab olevat tema etteheite sisuks. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide: määruse nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 rikkumine

Vaidlustatud otsus ei vasta määruse nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 toodud õigusliku aluse nõuetele.

—

Komisjon ei esita ühtegi konkreetset etteheidet ja nõutud teave ei seondu suuremas osas sellega, mida ta väidab olevat tema etteheite sisuks.

| — | Seega ei ole teabenõue komisjoni uurimismenetluseks vajalik. Nõutud teave ei saa olla tõendiks konkurentsiõiguse rikkumisest. |
| --- | --- |

—

Seega ei ole teabenõue komisjoni uurimismenetluseks vajalik. Nõutud teave ei saa olla tõendiks konkurentsiõiguse rikkumisest.

| 3. | Kolmas väide: antud tähtaeg oli ebaproportsionaalne
  Kahenädalane tähtaeg küsimusele 11 vastamiseks ei olnud hageja jaoks piisav.






  — | Oma otsuse eelnõus vähendas komisjon küsimusele 11 vastamiseks antud aega kahest kuust kahe nädalani ilma seda põhjendamata. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide: antud tähtaeg oli ebaproportsionaalne

Kahenädalane tähtaeg küsimusele 11 vastamiseks ei olnud hageja jaoks piisav.

—

Oma otsuse eelnõus vähendas komisjon küsimusele 11 vastamiseks antud aega kahest kuust kahe nädalani ilma seda põhjendamata.

| — | Hagejal ei olnud võimalik vastata kahe nädala jooksul. Komisjon keeldus aga kategooriliselt tähtaega pikendamast. |
| --- | --- |

—

Hagejal ei olnud võimalik vastata kahe nädala jooksul. Komisjon keeldus aga kategooriliselt tähtaega pikendamast.

| — | Pikem tähtaeg oli teabe ulatust ja keerulisust ning hageja individuaalset olukorda arvestades hädasti vajalik. |
| --- | --- |

—

Pikem tähtaeg oli teabe ulatust ja keerulisust ning hageja individuaalset olukorda arvestades hädasti vajalik.

| 4. | Neljas väide: vaidlustatud otsuse põhjendus oli ebapiisav
  Vaidlustatud otsust ei ole nõuetekohaselt põhjendatud.






  — | Vaidlustatud otsusest ei selgu, mida hagejale ette heidetakse. Samuti ei selgu otsusest, milline seos on nõutaval teabel väidetava etteheitega. |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide: vaidlustatud otsuse põhjendus oli ebapiisav

Vaidlustatud otsust ei ole nõuetekohaselt põhjendatud.

—

Vaidlustatud otsusest ei selgu, mida hagejale ette heidetakse. Samuti ei selgu otsusest, milline seos on nõutaval teabel väidetava etteheitega.

| — | Samuti pole esitatud piisavat põhjendust tähtaja määramise kohta üdiselt ega selle kohta, miks küsimusele 11 vastamiseks antud tähtaega lühendati kahest kuust kahe nädalani. |
| --- | --- |

—

Samuti pole esitatud piisavat põhjendust tähtaja määramise kohta üdiselt ega selle kohta, miks küsimusele 11 vastamiseks antud tähtaega lühendati kahest kuust kahe nädalani.

| 5. | Viies väide: hageja kaitseõiguste rikkumine
  On rikutud hageja kaitseõigusi, eriti õigust hoiduda enda vastu ütluste andmisest. |
| --- | --- |

5.

Viies väide: hageja kaitseõiguste rikkumine

On rikutud hageja kaitseõigusi, eriti õigust hoiduda enda vastu ütluste andmisest.

---

(1)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT 2003, L 1, lk 1).

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/30

---

13. juunil 2011 esitatud hagi — Eurallumina versus komisjon

(Kohtuasi T-308/11)

2011/C 238/52

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Eurallumina SpA (Portoscuso, Itaalia) (esindaja: advokaat V. Leone)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Esimese võimalusena:

| — | tühistada vaidlustatud otsus Eurallumina suhtes tervikuna. |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus Eurallumina suhtes tervikuna.

Teise võimalusena:

| — | tühistada vaidlustatud otsuse artikkel 2, mis käsitleb 2004. aasta dekreediga ette nähtud meedet, ja sellest tulenevalt vaidlustatud otsuse artikkel 3, mis puudutab Euralluminalt abi tagasinõudmise kohustust. |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsuse artikkel 2, mis käsitleb 2004. aasta dekreediga ette nähtud meedet, ja sellest tulenevalt vaidlustatud otsuse artikkel 3, mis puudutab Euralluminalt abi tagasinõudmise kohustust.

Kolmanda võimalusena:

| — | tühistada vaidlustatud otsuse artikkel 3 osas, mis puudutab Euralluminalt abi tagasinõudmise kohustust. |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsuse artikkel 3 osas, mis puudutab Euralluminalt abi tagasinõudmise kohustust.

Igal juhul

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja palub tühistada vaidlustatud otsus, millega:

| | kvalifitseeritakse uue ja ebaseadusliku ning ühisturuga kokkusobimatu abina meede, mis on ette nähtud 6. veebruari 2004. aasta decreto del Presidente des Consiglio dei ministri nr 14042 (peaministri dekreet; edaspidi „2004. aasta dekreet”) artiklis 1 ning selle dekreedi rakendamiseks Autorità per l’Energia Elettrica e il Gas (AEEG, Itaalia elektrienergia- ja gaasiamet) poolt vastu võetud otsuses (edaspidi koos „2004. aasta dekreediga ette nähtud meede”), kohustades selle meetme kohast abi tagasi nõudma; |
| --- | --- |

kvalifitseeritakse uue ja ebaseadusliku ning ühisturuga kokkusobimatu abina meede, mis on ette nähtud 6. veebruari 2004. aasta decreto del Presidente des Consiglio dei ministri nr 14042 (peaministri dekreet; edaspidi „2004. aasta dekreet”) artiklis 1 ning selle dekreedi rakendamiseks Autorità per l’Energia Elettrica e il Gas (AEEG, Itaalia elektrienergia- ja gaasiamet) poolt vastu võetud otsuses (edaspidi koos „2004. aasta dekreediga ette nähtud meede”), kohustades selle meetme kohast abi tagasi nõudma;

| | kvalifitseeritakse ühisturuga kokkusobimatu uue abina Itaalia teatatud meede, mis on ette nähtud 14. mai 2005 seaduse nr 80, millega muudeti seaduseks 14. märtsi 2005. aasta dekreetseadus nr 35 (edaspidi „seadus nr 80/2005”) artikli 11 lõikes 12 ja selle seadus rakendamiseks AEEG poolt vastu võetud otsuses (edaspidi koos „seaduses nr 80/2005 ette nähtud meede”). |
| --- | --- |

kvalifitseeritakse ühisturuga kokkusobimatu uue abina Itaalia teatatud meede, mis on ette nähtud 14. mai 2005 seaduse nr 80, millega muudeti seaduseks 14. märtsi 2005. aasta dekreetseadus nr 35 (edaspidi „seadus nr 80/2005”) artikli 11 lõikes 12 ja selle seadus rakendamiseks AEEG poolt vastu võetud otsuses (edaspidi koos „seaduses nr 80/2005 ette nähtud meede”).

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide, mis puudutab hea halduse üldpõhimõtte rikkumist
  Hageja väidab, et komisjon eksis, hinnates koos kahte eespool mainitud meedet, mida oleks tulnud hinnata eraldi, pidades silmas nende objektiivset erinevust, mis tuleneb õiguslikust alusest, adressaatidest ja ette nähtud maksesüsteemist. Seetõttu komisjoni kasutatud argumendid kuhjusid, mis muutis kaitse keerulisemaks. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, mis puudutab hea halduse üldpõhimõtte rikkumist

Hageja väidab, et komisjon eksis, hinnates koos kahte eespool mainitud meedet, mida oleks tulnud hinnata eraldi, pidades silmas nende objektiivset erinevust, mis tuleneb õiguslikust alusest, adressaatidest ja ette nähtud maksesüsteemist. Seetõttu komisjoni kasutatud argumendid kuhjusid, mis muutis kaitse keerulisemaks.

| 2. | Teine väide, mis käsitleb ELTL artikli107 lõike 1 rikkumist ja ebaõiget kohaldamist seoses mõistega „riigiabi”
  Hageja väidab, et komisjon eksis kõnealuste kahe riigiabimeetme hindamisel, sest kummagi osas ei ole täidetud tingimus, et on kedagi soodustatud võrreldes tavaliste turutingimustega, mis võib konkurentsi kahjustada, ja et on mõjutatud ühendusesisest kaubandust. Eelkõige:
  mis puutub 2004. aasta dekreediga ette nähtud meetmesse, siis selle alusel ei ole saadud ühtegi eelist, kuna kõnealuse meetmega pelgalt laiendatakse selle meetme isikulist kohaldamisala, mille kohta komisjon on asjas Alumix (1) tõdenud, et see ei kujuta endast abi, kusjuures nimetatud asjas komisjon välistas selle, et Alumixile kohaldatav elektritariif soodustab teda teistega võrreldes. Peale selle ei mõjuta 2004. aasta dekreediga ette nähtud meede Eurallumina osas ühendusesisest kaubandust, sest alumiiniumoksiidi turg EL-is puudub ja tema tegevuse võimalikku vähendamist ei kompenseeriks teiste liikmesriikide ettevõtjate ekspordi kasv, kuna need tegutsevad juba täie võimsusega;
  mis puutub seaduses nr 80/2005 ette nähtud meetmesse, siis selle alusel ei ole saadud ühtegi eelist võrreldes tavaliste turutingimustega, kuna arvestades energiaturu anomaaliaid Itaalias ja iseäranis Sardiinias, kus elektrihind hoitakse kunstlikult kõrgel, kuna puudub ühendus mandriga, on põhjendatud viidata abisaajate tegevuse osas Euroopa tasandil börsil kujunenud hinnale kui „turuhinnale”. Ühendusesisese kaubanduse osas kehtivad samad kaalutlused, mis 2004. aasta dekreediga ette nähtud meetme puhulgi. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, mis käsitleb ELTL artikli107 lõike 1 rikkumist ja ebaõiget kohaldamist seoses mõistega „riigiabi”

Hageja väidab, et komisjon eksis kõnealuste kahe riigiabimeetme hindamisel, sest kummagi osas ei ole täidetud tingimus, et on kedagi soodustatud võrreldes tavaliste turutingimustega, mis võib konkurentsi kahjustada, ja et on mõjutatud ühendusesisest kaubandust. Eelkõige:

mis puutub 2004. aasta dekreediga ette nähtud meetmesse, siis selle alusel ei ole saadud ühtegi eelist, kuna kõnealuse meetmega pelgalt laiendatakse selle meetme isikulist kohaldamisala, mille kohta komisjon on asjas Alumix (1) tõdenud, et see ei kujuta endast abi, kusjuures nimetatud asjas komisjon välistas selle, et Alumixile kohaldatav elektritariif soodustab teda teistega võrreldes. Peale selle ei mõjuta 2004. aasta dekreediga ette nähtud meede Eurallumina osas ühendusesisest kaubandust, sest alumiiniumoksiidi turg EL-is puudub ja tema tegevuse võimalikku vähendamist ei kompenseeriks teiste liikmesriikide ettevõtjate ekspordi kasv, kuna need tegutsevad juba täie võimsusega;

mis puutub seaduses nr 80/2005 ette nähtud meetmesse, siis selle alusel ei ole saadud ühtegi eelist võrreldes tavaliste turutingimustega, kuna arvestades energiaturu anomaaliaid Itaalias ja iseäranis Sardiinias, kus elektrihind hoitakse kunstlikult kõrgel, kuna puudub ühendus mandriga, on põhjendatud viidata abisaajate tegevuse osas Euroopa tasandil börsil kujunenud hinnale kui „turuhinnale”. Ühendusesisese kaubanduse osas kehtivad samad kaalutlused, mis 2004. aasta dekreediga ette nähtud meetme puhulgi.

| 3. | Kolmas väide, mis puudutab ELTL artikli 107 lõike 3 rikkumist ja ebaõiget kohaldamist seoses selle lõike punktis a ette nähtud erandiga regionaalabi kohta
  Hageja väidab, et komisjon tegi vea, kui tõdes, et kõnealused kaks meedet ei ole regionaalabina ühisturuga kokkusobivad. Eelkõige: | küsimuses piirkondliku puudujäägi kohta, mis on tingitud ühenduse puudumisest Sardiinia ja mandri võrkude vahel, mille tõttu on abisaajate energiaga varustamine ebasoodus ning asjaolust, et palju energiat tarbivad abisaajad moodustavad põhiosa kõnealuse saare tootmisstruktuurist, andes oluliselt tooni tööhõivatuse taseme osas; |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, mis puudutab ELTL artikli 107 lõike 3 rikkumist ja ebaõiget kohaldamist seoses selle lõike punktis a ette nähtud erandiga regionaalabi kohta

Hageja väidab, et komisjon tegi vea, kui tõdes, et kõnealused kaks meedet ei ole regionaalabina ühisturuga kokkusobivad. Eelkõige:

küsimuses piirkondliku puudujäägi kohta, mis on tingitud ühenduse puudumisest Sardiinia ja mandri võrkude vahel, mille tõttu on abisaajate energiaga varustamine ebasoodus ning asjaolust, et palju energiat tarbivad abisaajad moodustavad põhiosa kõnealuse saare tootmisstruktuurist, andes oluliselt tooni tööhõivatuse taseme osas;

| | seoses vaatlusaluste meetmete proportsionaalsuse ja sobivusega kõnealuse puudujäägi korvamiseks üleminekumeetmetena, mis on mõeldud abisaajate delokaliseerumise vältimiseks ajal, mis kulub strukturaalselt ebasoodsa olukorra ületamiseks, kuni Itaalia riik on juba algatatud ja tänaseks ellu viidud meetmetega loonud Sardiiniale piisava võimsusega ühenduse, millele aitasid kaasa ettevõtjate endi tõhususe tõstmiseks tehtud investeeringud; |
| --- | --- |

seoses vaatlusaluste meetmete proportsionaalsuse ja sobivusega kõnealuse puudujäägi korvamiseks üleminekumeetmetena, mis on mõeldud abisaajate delokaliseerumise vältimiseks ajal, mis kulub strukturaalselt ebasoodsa olukorra ületamiseks, kuni Itaalia riik on juba algatatud ja tänaseks ellu viidud meetmetega loonud Sardiiniale piisava võimsusega ühenduse, millele aitasid kaasa ettevõtjate endi tõhususe tõstmiseks tehtud investeeringud;

| | kõnealuste kahe meetme ajutine laad. |
| --- | --- |

kõnealuste kahe meetme ajutine laad.

| 4. | Neljas väide, mis puudutab menetlusnormide rikkumist ehk põhjenduse puudumist
  Hageja väidab, et komisjon ei ole otsust piisavalt põhjendanud, eelkõige seoses: | 2004. aasta dekreediga ette nähtud meetme ja otsuses Alumix käsitletud meetme erinevusega; |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide, mis puudutab menetlusnormide rikkumist ehk põhjenduse puudumist

Hageja väidab, et komisjon ei ole otsust piisavalt põhjendanud, eelkõige seoses:

2004. aasta dekreediga ette nähtud meetme ja otsuses Alumix käsitletud meetme erinevusega;

| | konkurentsi võimaliku kahjustamise ja liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamisega; |
| --- | --- |

konkurentsi võimaliku kahjustamise ja liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamisega;

| | 2004. aasta dekreediga ette nähtud meetme proportsionaalsusega. |
| --- | --- |

2004. aasta dekreediga ette nähtud meetme proportsionaalsusega.

| 5. | Viies väide, mis puudutab õiguspärast ootust põhjendavate asjaolude hindamise viga
  Hageja väidab, et komisjon tegi hindamisel vea, leides, et ei ole täidetud tingimused, mis põhjendaksid Euralluminal õiguspärase ootuse tekkimist selles osas, et 2004. aasta dekreediga ette nähtud meetme näol ei ole tegemist abiga. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, mis puudutab õiguspärast ootust põhjendavate asjaolude hindamise viga

Hageja väidab, et komisjon tegi hindamisel vea, leides, et ei ole täidetud tingimused, mis põhjendaksid Euralluminal õiguspärase ootuse tekkimist selles osas, et 2004. aasta dekreediga ette nähtud meetme näol ei ole tegemist abiga.

---

(1)  EÜT C 288/4, 1.10.1996, lk 4.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/32

---

14. juunil 2011 esitatud hagi — Süd-Chemie versus Siseturu Ühtlustamise Amet — BYK-Cera (CERATIX)

(Kohtuasi T-312/11)

2011/C 238/53

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Süd-Chemie AG (München, Saksamaa) (esindajad: advokaadid W. Baron von der Osten-Sacken ja A. Wenninger-Lenz)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: BYK-Cera BV (Deventer, Madalmaad)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 8. aprilli 2011. aasta (asi R 1585/2010-4) otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 8. aprilli 2011. aasta (asi R 1585/2010-4) otsus;

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: BYK-Cera BV.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „CERATIX” kaupadele klassis 1 — taotlus nr 6 358 832.

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: hageja.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: siseriiklik sõnamärk „CERATOFIX” kaupadele klassis 1.

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause.

Apellatsioonikoja otsus: tühistada vastulausete osakonna otsus ja rahuldada apellatsioonkaebus.

Väited: määruse nr 207/2009 artikli 15 ja artikli 42 lõigete 2 ja 3 rikkumine, kuna ühtlustamisamet:

| — | eksis, kui ta alahindas hageja esitatud tõendite tõendamisväärtust, esitades üldise põhjendustega, et need pärinevad hageja enda tegevusvaldkonnast; |
| --- | --- |

—

eksis, kui ta alahindas hageja esitatud tõendite tõendamisväärtust, esitades üldise põhjendustega, et need pärinevad hageja enda tegevusvaldkonnast;

| — | jättis arvesse võtmata reklaamimeetmed tegeliku kasutamise tõendamise kohta esitatud tõenditena; |
| --- | --- |

—

jättis arvesse võtmata reklaamimeetmed tegeliku kasutamise tõendamise kohta esitatud tõenditena;

| — | ei käsitlenud tegeliku kasutamise hindamisel asjakohaseid asjaolusid; |
| --- | --- |

—

ei käsitlenud tegeliku kasutamise hindamisel asjakohaseid asjaolusid;

| — | ei hinnanud kasutamise kohta esitatud tõendeid tervikuna. |
| --- | --- |

—

ei hinnanud kasutamise kohta esitatud tõendeid tervikuna.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/32

---

16. juunil 2011 esitatud hagi — Heede versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Matrix-Energetics)

(Kohtuasi T-313/11)

2011/C 238/54

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Günter Heede (Walldorf-Baden, Saksamaa) (esindaja: advokaat R. Utz)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 8. aprilli 2011. aasta (asi R 1848/2010-4) otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 8. aprilli 2011. aasta (asi R 1848/2010-4) otsus;

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „Matrix-Energetics” teenustele klassides 35, 41 ja 44 — taotlus nr 8 339 798.

Kontrollija otsus: lükata taotlus tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

Väited: määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine, kuna ei ole tuvastatud, et taotletud kaubamärk on kirjeldav, ja kuna taotletud kaubamärgil on nõutav eristusvõime; lisaks eksis apellatsioonikoda, kui ta tegi oma otsuse Interneti sellise väljavõtte alusel, mis lisati sinna pärast kaubamärgi registreerimistaotluse esitamist; pealegi ei saa algselt eristusvõimelise (väljamõeldud) nimetuse üksik, õigusvastane ja pärast kaubamärgi registreerimistaotluse esitamise kuupäeva toimunud kasutamine kolmanda isiku poolt avaldada negatiivset mõju kaubamärgi registreerimiskõlbulikkusele.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/32

---

17. juunil 2011 esitatud hagi — Fortress Participations versus Siseturu Ühtlustamise Amet ja Fortress Investment Group (UK) (FORTRESS)

(Kohtuasi T-314/11)

2011/C 238/55

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Fortress Participations (Rotterdam, Madalmaad) (esindajad: advokaat M. L. J. van de Braak, solicitor B. Ladas ja barrister S. Malynicz,)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused).

Teised menetluspooled apellatsioonikojas: Fortress Investment Group LLC (New York, Ühendriigid) ja Fortress Investment Group (UK) Ltd (London, Ühendkuningriik)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 1. aprilli 2011. aasta (asi R 354/2009-2) otsus; ning |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 1. aprilli 2011. aasta (asi R 354/2009-2) otsus; ning

| — | jätta kostja ja teiste menetluspoolte Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluse ja Üldkohtu kulud nende enda kanda ja mõista neilt välja hageja vastavad kulud |
| --- | --- |

—

jätta kostja ja teiste menetluspoolte Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluse ja Üldkohtu kulud nende enda kanda ja mõista neilt välja hageja vastavad kulud

Väited ja peamised argumendid

Kehtetuks tunnistamise taotluse esemeks olev registreeritud ühenduse kaubamärk: kujutismärk „FORTRESS”, mis on kujutatud punase, musta ja valge värviga, teenustele klassides 35, 36 ja 42 — Ühenduse kaubamärgi registreerimise taotlus nr 3398451

Ühenduse kaubamärgi omanik: hageja

Ühenduse kaubamärgi kehtetuks tunnistamist taotlev pool: teised menetluspooled apellatsioonikojas

Kehtetuks tunnistamise taotluse põhjendus: kehtetuks tunnistamise taotluse esitanud pooled tuginesid oma kehtetuks tunnistamise taotluses nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõike 1 punktile 3 koostoimes selle artikli 8 lõikega 4. Samuti tugines see Ühendkuningriigis registreerimata kaubamärkidele „FORTRESS”, „FORTRESS INVESTMENTS” ja „FORTRESS INVESTMENT GROUP”, mida kasutatakse kaubanduses.

Tühistamisosakonna otsus: jätta kehtetuks tunnistamise taotlus rahuldamata

Apellatsioonikoja otsus: tühistada vaidlustatud otsus

Väited: nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 4 rikkumine, kuna apellatsioonikoda ei analüüsinud piisavalt heausksuse küsimust Ühendkuningriigi õiguse alusel tähise hõivamise (passing off) kohta ning ei hinnanud nõuetekohaselt segiajamise tõenäosust ning sellest tulenevat kahju.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/33

---

17. juunil 2011 esitatud hagi — Fortress Participations versus Siseturu Ühtlustamise Amet

(Kohtuasi T-315/11)

2011/C 238/56

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Fortress Participations BV (Rotterdam, Madalmaad) (esindajad: advokaat M. L. J. van de Braak, solicitor B. Ladas ja barrister S. Malynicz)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused).

Teised menetluspooled apellatsioonikojas: Fortress Investment Group LLC (New York, Ühendriigid) ja Fortress Investment Group (UK) Ltd (London, Ühendkuningriik)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 8. märtsi 2011. aasta (asi R 355/2009-2) otsus; ning |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 8. märtsi 2011. aasta (asi R 355/2009-2) otsus; ning

| — | jätta kostja ja teiste menetluspoolte Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluse ja Üldkohtu kulud nende enda kanda ja mõista neilt välja hageja vastavad kulud |
| --- | --- |

—

jätta kostja ja teiste menetluspoolte Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluse ja Üldkohtu kulud nende enda kanda ja mõista neilt välja hageja vastavad kulud

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: sõnamärk „FORTRESS” teenustele klassides 35, 36 ja 42 — Ühenduse kaubamärgi registreerimise taotlus nr 2095784

Ühenduse kaubamärgi omanik: hageja

Ühenduse kaubamärgi kehtetuks tunnistamist taotlev pool: teised menetluspooled apellatsioonikojas

Kehtetuks tunnistamise taotluse põhjendus: kehtetuks tunnistamise taotluse esitanud pooled tuginesid oma kehtetuks tunnistamise taotluses nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõike 1 punktile 3 koostoimes selle artikli 8 lõikega 4. Samuti tugines see Ühendkuningriigis registreerimata kaubamärkidele „FORTRESS”, „FORTRESS INVESTMENTS” ja „FORTRESS INVESTMENT GROUP”, mida kasutatakse kaubanduses.

Tühistamisosakonna otsus: jätta kehtetuks tunnistamise taotluse rahuldamata

Apellatsioonikoja otsus: tühistada vaidlustatud otsus

Väited: nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 4 rikkumine, kuna apellatsioonikoda ei analüüsinud piisavalt heausksuse küsimust Ühendkuningriigi õiguse alusel tähise hõivamise (passing off) kohta ning ei hinnanud nõuetekohaselt segiajamise tõenäosust ning sellest tulenevat kahju.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/33

---

21. juunil 2011 esitatud hagi — Morelli versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Associazione Nazionale Circolo del Popolo della Libertà (PARTITO DELLA LIBERTA')

(Kohtuasi T-321/11)

2011/C 238/57

Hagiavalduse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Raffaello Morelli (Livorno, Itaalia) (esindaja: advokaat G. Frenelli)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Associazione Nazionale Circolo del Popolo della Libertà (Milano, Itaalia)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 17. märtsi 2011. aasta otsus ja vastulausete osakonna 14. mai 2010. aasta otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 17. märtsi 2011. aasta otsus ja vastulausete osakonna 14. mai 2010. aasta otsus;

| — | rahuldada hageja vastulause kaubamärgi nr 5890009 registreerimisele ja lükata selle kaubamärgi registreerimise taotlus tagasi; |
| --- | --- |

—

rahuldada hageja vastulause kaubamärgi nr 5890009 registreerimisele ja lükata selle kaubamärgi registreerimise taotlus tagasi;

| — | mõista kohtukulud välja Associazione Nazionale Circolo del Popolo della Libertàlt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Associazione Nazionale Circolo del Popolo della Libertàlt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: L’Associazione Nazionale Circolo della Libertà

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Sõnamärk PARTITO DELLA LIBERTA’(ühenduse kaubamärgi taotlus nr 5890009) kaupadele ja teenustele klassides 9, 14, 16, 24, 25, 35, 36, 48, 41, 42 ja 45

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Raffaello Morelli

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Raffaello Morellile it-tippdomeeni eest vastutava asutuse poolt 9. augustil 2004 jagatud domeeninimi „partitodellaliberta.it”, mille vastulause esitajad väitsid olevat kaubanduses kasutusel klassidesse 16, 35, 38, 41 ja 45 liigitatud kaupade ja teenuste puhul.

Vastulausete osakonna otsus: Lükata vastulause tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: Jätta hagi rahuldamata.

Väited: Määruse nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 4 ebaõige kohaldamine, mõiste „kaubanduses kasutatav” ekslik hindamine seoses poliitikas kasutatava nimega ja varasema tähise kasutamist tõendavate dokumentide ebaõige hindamine.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/34

---

21. juunil 2011 esitatud hagi — Morelli versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Brambilla (Partito della Libertà)

(Kohtuasi T-322/11)

2011/C 238/58

Hagiavalduse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Raffaello Morelli (Livorno, Itaalia) (esindaja: advokaat G. Frenelli)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Michela Vittoria Brambilla (Milano, Itaalia)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 17. märtsi 2011. aasta otsus ja vastulausete osakonna 14. mai 2010. aasta otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 17. märtsi 2011. aasta otsus ja vastulausete osakonna 14. mai 2010. aasta otsus;

| — | rahuldada hageja vastulause kaubamärgi nr 6203012 registreerimisele ja lükata selle kaubamärgi registreerimise taotlus tagasi; |
| --- | --- |

—

rahuldada hageja vastulause kaubamärgi nr 6203012 registreerimisele ja lükata selle kaubamärgi registreerimise taotlus tagasi;

| — | mõista kohtukulud välja Michela Vittoria Brambillalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Michela Vittoria Brambillalt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Michela Vittoria Brambilla

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Sõnalist osa Partito della Libertà sisaldav kujutismärk (registreerimistaotlus nr 6203012) kaupadele ja teenustele klassides 9, 14, 16, 24, 25, 35, 36, 38, 41, 42 ja 45

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Raffaello Morelli

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Raffaello Morellile it-tippdomeeni eest vastutava asutuse poolt 9. augustil 2004 jagatud domeeninimi „partitodellaliberta.it”, mille vastulause esitajad väitsid olevat kaubanduses kasutusel klassidesse 16, 35, 38, 41 ja 45 liigitatud kaupade ja teenuste puhul.

Vastulausete osakonna otsus: Lükata vastulause tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: Jätta hagi rahuldamata.

Väited: Määruse nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 4 ebaõige kohaldamine, mõiste „kaubanduses kasutatav” ekslik hindamine seoses poliitikas kasutatava nimega ja varasema tähise kasutamist tõendavate dokumentide ebaõige hindamine.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/34

---

15. juunil 2011 esitatud hagi — MasterCard ja teised versus komisjon

(Kohtuasi T-330/11)

2011/C 238/59

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: MasterCard, Inc. (Wilmington, Ühendriigid), MasterCard International, Inc. (Wilmington, Ühendriigid) ja MasterCard Europe SPRL (Waterloo, Belgia) (esindajad: advokaadid B. Amory, V. Brophy ja S. McInnes)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks;

| — | tühistada tervikuna komisjoni negatiivne otsus, mis on tehtud nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001 L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331) artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus sätestatud erandi alusel; |
| --- | --- |

—

tühistada tervikuna komisjoni negatiivne otsus, mis on tehtud nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001 L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331) artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus sätestatud erandi alusel;

| — | tunnistada komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 8 antud tõlgendus õiguslikult põhjendamatuks; ja |
| --- | --- |

—

tunnistada komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 8 antud tõlgendus õiguslikult põhjendamatuks; ja

| — | mõista kohtukulud, sh hagejate kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud, sh hagejate kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on rikkunud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 3 ja artikli 8 lõiget 1, kuna:






  — | komisjon ei ole tõendanud, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 3 esimese lõigu tingimused on täidetud; |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on rikkunud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 3 ja artikli 8 lõiget 1, kuna:

—

komisjon ei ole tõendanud, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 3 esimese lõigu tingimused on täidetud;

| — | faktilised asjaolud, millele komisjon tugines, on ebaõiged; ja |
| --- | --- |

—

faktilised asjaolud, millele komisjon tugines, on ebaõiged; ja

| — | esineb ülekaalukas üldine huvi EIM Business and Policy Research’i uuringu „Jaemüüjate tulude ja kulude kohta erinevate makseviisidega soostumisel” (COMP/2009/D1/020) raames esitatud dokumentide avaldamiseks. |
| --- | --- |

—

esineb ülekaalukas üldine huvi EIM Business and Policy Research’i uuringu „Jaemüüjate tulude ja kulude kohta erinevate makseviisidega soostumisel” (COMP/2009/D1/020) raames esitatud dokumentide avaldamiseks.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 lõikeid 1 ja 2 ning komisjoni otsuse, millega muudetakse komisjoni kodukorda (ELT 2010 L 55; lk 60), lisa artiklit 2, kuna






  — | komisjon hakkas taotluse läbivaatamise tähtaja algust uuesti arvestama; ja |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 lõikeid 1 ja 2 ning komisjoni otsuse, millega muudetakse komisjoni kodukorda (ELT 2010 L 55; lk 60), lisa artiklit 2, kuna

—

komisjon hakkas taotluse läbivaatamise tähtaja algust uuesti arvestama; ja

| — | komisjon pikendas taotluse läbivaatamise tähtaega õigusvastaselt 15 tööpäeva võtta. |
| --- | --- |

—

komisjon pikendas taotluse läbivaatamise tähtaega õigusvastaselt 15 tööpäeva võtta.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/35

---

16. juunil 2011 esitatud hagi — Besselink versus nõukogu

(Kohtuasi T-331/11)

2011/C 238/60

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Leonar Besselink (Ultrecht, Madalmaad) (esindajad: advokaadid O. Brouwer ja J. Blockx)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada nõukogu 1. aprilli 2011. aasta otsus, millega keelduti andmast täielikku juurdepääsu dokumendile nr 9689/10 tulenevalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusest (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 2001 L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331), millest teatati hagejale 7. aprillil 2011 kirjas viitega „04/c/01/11”, ja |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 1. aprilli 2011. aasta otsus, millega keelduti andmast täielikku juurdepääsu dokumendile nr 9689/10 tulenevalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusest (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 2001 L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331), millest teatati hagejale 7. aprillil 2011 kirjas viitega „04/c/01/11”, ja

| — | mõista nõukogult hageja kasuks välja kulud Euroopa Kohtu kodukorra artikli 87 alusel, seal hulgas mis tahes menetlusse astunud poole kulud. |
| --- | --- |

—

mõista nõukogult hageja kasuks välja kulud Euroopa Kohtu kodukorra artikli 87 alusel, seal hulgas mis tahes menetlusse astunud poole kulud.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et vaidlustatud otsus tugineb määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti a kolmanda taande, mis puudutab avalike huvide kaitsmist seoses rahvusvaheliste suhetega, väärale tõlgendusele ja kohaldamisele, kuna:






  — | nõukogu eksis, võtmata arvesse selle dokumendi põhiseaduslikku iseloomu, millele hageja soovis juurdepääsu; |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et vaidlustatud otsus tugineb määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti a kolmanda taande, mis puudutab avalike huvide kaitsmist seoses rahvusvaheliste suhetega, väärale tõlgendusele ja kohaldamisele, kuna:

—

nõukogu eksis, võtmata arvesse selle dokumendi põhiseaduslikku iseloomu, millele hageja soovis juurdepääsu;

| — | hageja leiab, et juurdepääs dokumendile 9689/10 on samuti tagatud väljendusvabaduse põhimõttega, mis sisaldub Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 11; |
| --- | --- |

—

hageja leiab, et juurdepääs dokumendile 9689/10 on samuti tagatud väljendusvabaduse põhimõttega, mis sisaldub Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 11;

| — | nõukogu jättis arvesse võtmata käesoleva asja erakorralisi asjaolusid ja eset, ja |
| --- | --- |

—

nõukogu jättis arvesse võtmata käesoleva asja erakorralisi asjaolusid ja eset, ja

| — | nõukogu viitas vääralt avaldamise väidetavalt negatiivsetele tagajärgedele edasistele läbirääkimistele, mida juhatab Euroopa Liit. |
| --- | --- |

—

nõukogu viitas vääralt avaldamise väidetavalt negatiivsetele tagajärgedele edasistele läbirääkimistele, mida juhatab Euroopa Liit.

| 2. | Teine väide, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 6 kohaldati vääralt, ning rikuti proportsionaalsuse põhimõtet, kuivõrd nõukogu jättis kaalumata, kas oli asjakohane anda osaline juurdepääs ja keelduda juurdepääsu andmisest dokumendi 9689/10 osadele, mis olid asjakohased ja rangelt vajalikud. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 6 kohaldati vääralt, ning rikuti proportsionaalsuse põhimõtet, kuivõrd nõukogu jättis kaalumata, kas oli asjakohane anda osaline juurdepääs ja keelduda juurdepääsu andmisest dokumendi 9689/10 osadele, mis olid asjakohased ja rangelt vajalikud.

| 3. | Kolmas väide, et nõukogu ei täitnud oma kohustust esitada vaidlustatud otsuse kohta piisavad ja asjakohased põhjendused. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et nõukogu ei täitnud oma kohustust esitada vaidlustatud otsuse kohta piisavad ja asjakohased põhjendused.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/35

---

Üldkohtu 10. juuni 2011. aasta määrus — Gemmi Furs versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Lemmi-Fashion (GEMMI)

(Kohtuasi T-522/09) (1)

2011/C 238/61

Kohtumenetluse keel: inglise

Kuuenda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 51, 27.2.2010.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/36

---

Üldkohtu 20. juuni 2011. aasta määrus — Gas Natural Fenosa SDG versus komisjon

(Kohtuasi T-484/10) (1)

2011/C 238/62

Kohtumenetluse keel: hispaania

Kaheksanda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 328, 4.12.2010.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/36

---

Üldkohtu 20. juuni 2011. aasta määrus — Iberdrola versus komisjon

(Kohtuasi T-486/10) (1)

2011/C 238/63

Kohtumenetluse keel: hispaania

Kaheksanda koja esimehe määrusega kustutati kohtuasi registrist.

---

(1)  ELT C 328, 4.12.2010.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/36

---

Üldkohtu 20. juuni 2011. aasta määrus — Endesa ja Endesa Generación versus komisjon

(Kohtuasi T-490/10) (1)

2011/C 238/64

Kohtumenetluse keel: hispaania

Kaheksanda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 328, 4.12.2010.

---

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/36

---

Üldkohtu 14. juuni 2011. aasta määrus — Timab Industries ja CFPR versus komisjon

(Kohtuasi T-14/11) (1)

2011/C 238/65

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Kuuenda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 80, 12.3.2011.

---

Avaliku Teenistuse Kohus

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/37

---

17. veebruaril 2011 esitatud hagi — Strohm versus komisjon

(Kohtuasi F-14/11)

2011/C 238/66

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Andreas Strohm (Brüssel, Belgia) (esindajad: advokaadid J. Schlenker, M. Heimburger, R. Bakker ja U. Thanner)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada kostja otsus mitte hüvitada 100 % ulatuses hambaraviga seotud kulusid.

Hageja nõuded

| — | tühistada 1. juuni 2010. aasta väljamakse nr 10003157, 4. juuni 2010. aasta väljamakse nr 10003164 ja 25. novembri 2010. aasta väljamakse nr 10003383 ning 4. juuni 2010. aasta heakskiitev otsus nr 100525302817 ja 11. juuni 2010. aasta heakskiitev otsus nr 100525302817 ning kohustada kostjat hagejale maksma 4 251,49 euro suurune summa, millele lisandub 5 % intress. |
| --- | --- |

—

tühistada 1. juuni 2010. aasta väljamakse nr 10003157, 4. juuni 2010. aasta väljamakse nr 10003164 ja 25. novembri 2010. aasta väljamakse nr 10003383 ning 4. juuni 2010. aasta heakskiitev otsus nr 100525302817 ja 11. juuni 2010. aasta heakskiitev otsus nr 100525302817 ning kohustada kostjat hagejale maksma 4 251,49 euro suurune summa, millele lisandub 5 % intress.

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

---

Parandused

| 13.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 238/38 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 238/38

---

Kohtuasja T-242/11 kohta Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatise parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 211, 16. juuli 2011, lk 27
  )

2011/C 238/67

Kohtuasja T-242/11: Kaltenbach & Voigt vs OHIM (3D eXam) kohta ELT-s avaldatud teatist tuleb lugeda alljärgnevalt:

9. mail 2011 esitatud hagi — Kaltenbach & Voigt versus Siseturu Ühtlustamise Amet (3D eXam)

(Kohtuasi T-242/11)

2011/C 238/67

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Kaltenbach & Voigt GmbH (Biberach an der Ris, Saksamaa) (esindaja: M. Graf)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 1. märtsi 2011. aasta otsus (asi R 2361/2010-2); |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 1. märtsi 2011. aasta otsus (asi R 2361/2010-2);

| — | mõista kohtumenetluse kulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtumenetluse kulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Kujutismärk sõnadega „3D eXam” kaupadele klassis 10

Kontrollija otsus: keelduda rahvusvahelise kaubamärgile Euroopa Liidus kaitse andmisest määruse ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkti b ja artikli 7 lõike 2 alusel

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited: nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine ja varasemate siseriiklike registreeringute ja siseriikliku kaitsega arvestamata jätmine, kuna asjaomane rahvusvahelise registreeringu (i) ei ole pelgalt kirjeldav ning (ii) see on eristusvõimeline, kuna asjaomane avalikkus peab tähist „3D eXam” päritolutähiseks.

---