# Den Europæiske Unions C 212/2011

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2011.212.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 212 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 54. årgang19. juli 2011 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2011.212.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 212

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

54. årgang19. juli 2011

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2011/C 212/01 | Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Spaniens nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014 | 1 |
| 2011/C 212/02 | Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram for 2011-2014 | 5 |
| 2011/C 212/03 | Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Tysklands nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014 | 9 |
| 2011/C 212/04 | Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Nederlandenes nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2015 | 13 |
| | UDTALELSER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 212/05 | Udtalelse fra Kommissionen af 15. juli 2011 om planen for bortskaffelse af radioaktivt affald hidrørende fra Stoneyhill-anlægget til descaling og bortskaffelse af belægninger med NORM i Aberdeenshire, Skotland, Det Forenede Kongerige, i henhold til artikel 37 i Euratomtraktaten | 16 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

2011/C 212/01

Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Spaniens nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014

1

2011/C 212/02

Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram for 2011-2014

5

2011/C 212/03

Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Tysklands nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014

9

2011/C 212/04

Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Nederlandenes nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2015

13

UDTALELSER

Europa-Kommissionen

2011/C 212/05

Udtalelse fra Kommissionen af 15. juli 2011 om planen for bortskaffelse af radioaktivt affald hidrørende fra Stoneyhill-anlægget til descaling og bortskaffelse af belægninger med NORM i Aberdeenshire, Skotland, Det Forenede Kongerige, i henhold til artikel 37 i Euratomtraktaten

16

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 212/06 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6175 — Danaher/Beckman Coulter) (
  1
  ) | 18 |
| 2011/C 212/07 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6191 — Birla/Columbian Chemicals) (
  1
  ) | 18 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2011/C 212/06

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6175 — Danaher/Beckman Coulter) (
  1
  )

1

18

2011/C 212/07

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6191 — Birla/Columbian Chemicals) (
  1
  )

1

18

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2011/C 212/08 | Bekendtgørelse til de personer, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2010/145/FUSP og i Rådets forordning (EF) nr. 1763/2004 | 19 |
| 2011/C 212/09 | Bekendtgørelse til de personer, grupper og enheder, der er optaget på den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (jf. bilaget til Rådets forordning (EU) nr. 687/2011) | 20 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 212/10 | Euroens vekselkurs | 21 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2011/C 212/08

Bekendtgørelse til de personer, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2010/145/FUSP og i Rådets forordning (EF) nr. 1763/2004

19

2011/C 212/09

Bekendtgørelse til de personer, grupper og enheder, der er optaget på den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (jf. bilaget til Rådets forordning (EU) nr. 687/2011)

20

Europa-Kommissionen

2011/C 212/10

Euroens vekselkurs

21

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 212/11 | Indkaldelse af forslag — Støtte til informationsforanstaltninger vedrørende den fælles landbrugspolitik — Informationsforanstaltninger under budgetpost 05 08 06 for 2012 | 22 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 212/12 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6299 — KKR/Sorgenia/Sorgenia France) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 36 |
| 2011/C 212/13 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6238 — RREEF/SMAG/OHL — Arenales) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 37 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2011/C 212/11

Indkaldelse af forslag — Støtte til informationsforanstaltninger vedrørende den fælles landbrugspolitik — Informationsforanstaltninger under budgetpost 05 08 06 for 2012

22

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2011/C 212/12

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6299 — KKR/Sorgenia/Sorgenia France) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

36

2011/C 212/13

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6238 — RREEF/SMAG/OHL — Arenales) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

| 19.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/1

---

RÅDETS HENSTILLING

af 12. juli 2011

om Spaniens nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014

2011/C 212/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

| (4) | Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(4)

Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

| (5) | Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(5)

Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

| (6) | Den 29. april 2011 forelagde Spanien sin 2011-opdatering af stabilitetsprogrammet, som dækker perioden 2011-2014, og sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(6)

Den 29. april 2011 forelagde Spanien sin 2011-opdatering af stabilitetsprogrammet, som dækker perioden 2011-2014, og sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (7) | Den spanske økonomi blev hårdt ramt af krisen og gennemgik en voldsom tilpasning i 2008-2009. Det reale BNP faldt med 4,3 % mellem begyndelsen af 2008 og slutningen af 2010, og beskæftigelsen faldt med over 10 %. Som følge heraf steg arbejdsløsheden til 20,1 % i slutningen af 2010, hvilket er det højeste tal i EU. De unge (41,6 % arbejdsløshed) og de mindre uddannede arbejdstagere (26,4 % arbejdsløshed) blev særlig hårdt ramt af den spanske recession. Forrentningen af statsgælden steg i forbindelse med ugunstige udviklinger i offentlig gæld i euroområdet, og banksystemet, herunder især sparekasserne, kom under pres samtidig med den bristende boligboble og den store nedgang i byggesektoren. Den igangværende proces med absorbering af de store makroøkonomiske ubalancer, der er opbygget i perioden med højkonjunktur, vil fortsætte nogen tid endnu. Som reaktion på disse udfordringer er den spanske regering gået i gang med en ambitiøs reformdagsorden, der omfatter finanspolitisk konsolidering, reform af den offentlige pension, omstrukturering af sparekasserne samt reformer på arbejds- og produktmarkederne. |
| --- | --- |

(7)

Den spanske økonomi blev hårdt ramt af krisen og gennemgik en voldsom tilpasning i 2008-2009. Det reale BNP faldt med 4,3 % mellem begyndelsen af 2008 og slutningen af 2010, og beskæftigelsen faldt med over 10 %. Som følge heraf steg arbejdsløsheden til 20,1 % i slutningen af 2010, hvilket er det højeste tal i EU. De unge (41,6 % arbejdsløshed) og de mindre uddannede arbejdstagere (26,4 % arbejdsløshed) blev særlig hårdt ramt af den spanske recession. Forrentningen af statsgælden steg i forbindelse med ugunstige udviklinger i offentlig gæld i euroområdet, og banksystemet, herunder især sparekasserne, kom under pres samtidig med den bristende boligboble og den store nedgang i byggesektoren. Den igangværende proces med absorbering af de store makroøkonomiske ubalancer, der er opbygget i perioden med højkonjunktur, vil fortsætte nogen tid endnu. Som reaktion på disse udfordringer er den spanske regering gået i gang med en ambitiøs reformdagsorden, der omfatter finanspolitisk konsolidering, reform af den offentlige pension, omstrukturering af sparekasserne samt reformer på arbejds- og produktmarkederne.

| (8) | På baggrund af vurderingen af det opdaterede stabilitetsprogram i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet, er positivt i 2011 og 2012. Ifølge stabilitetsprogrammet skal budgetunderskuddet bringes ned under referenceværdien på 3 % senest i 2013, i overensstemmelse med Rådets henstillinger fra april 2009, og underskuddet skal reduceres yderligere til 2,1 % af BNP i 2014. Ifølge stabilitetsprogrammet vil den mellemfristede budgetmålsætning, som fortsat er et afbalanceret budget, ikke blive nået i stabilitetsprogramperioden. Denne tilpasningskurs er hensigtsmæssig. Den årlige gennemsnitlige forbedring af den strukturelle saldo er 1,5 % af BNP i gennemsnit for 2010-2013, hvilket er i overensstemmelse med Rådets henstilling, og yderligere 0,3 % af BNP i 2014. Gældskvoten forventes at stige fra 60,1 % af BNP i 2010 til 69,3 % i 2013, hvorefter den forventes at falde en smule i 2014. Konsolideringen er forbundet med nedadgående risici, som hænger sammen med de underliggende makroøkonomiske antagelser og overholdelsen af budgetmålene på regionalt plan. Regionerne tegner sig for en stor andel af de samlede offentlige udgifter, og 9 ud af 17 overskred deres budgetmålsætninger i 2010. Underskuds- og gældskontrolmekanismerne for de regionale regeringer er imidlertid allerede blevet styrket, og den spanske regering har forpligtet sig til at træffe yderligere foranstaltninger, hvis det er nødvendigt for at nå budgetmålene. |
| --- | --- |

(8)

På baggrund af vurderingen af det opdaterede stabilitetsprogram i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet, er positivt i 2011 og 2012. Ifølge stabilitetsprogrammet skal budgetunderskuddet bringes ned under referenceværdien på 3 % senest i 2013, i overensstemmelse med Rådets henstillinger fra april 2009, og underskuddet skal reduceres yderligere til 2,1 % af BNP i 2014. Ifølge stabilitetsprogrammet vil den mellemfristede budgetmålsætning, som fortsat er et afbalanceret budget, ikke blive nået i stabilitetsprogramperioden. Denne tilpasningskurs er hensigtsmæssig. Den årlige gennemsnitlige forbedring af den strukturelle saldo er 1,5 % af BNP i gennemsnit for 2010-2013, hvilket er i overensstemmelse med Rådets henstilling, og yderligere 0,3 % af BNP i 2014. Gældskvoten forventes at stige fra 60,1 % af BNP i 2010 til 69,3 % i 2013, hvorefter den forventes at falde en smule i 2014. Konsolideringen er forbundet med nedadgående risici, som hænger sammen med de underliggende makroøkonomiske antagelser og overholdelsen af budgetmålene på regionalt plan. Regionerne tegner sig for en stor andel af de samlede offentlige udgifter, og 9 ud af 17 overskred deres budgetmålsætninger i 2010. Underskuds- og gældskontrolmekanismerne for de regionale regeringer er imidlertid allerede blevet styrket, og den spanske regering har forpligtet sig til at træffe yderligere foranstaltninger, hvis det er nødvendigt for at nå budgetmålene.

| (9) | Opnåelse af den planlagte finanspolitiske konsolidering i 2011 og 2012 kræver en streng anvendelse af de underskuds- og gældskontrolmekanismer, der er indført for de regionale regeringer. Opnåelse af budgetmålene i tilfælde af, at den makroøkonomiske og budgetmæssige udvikling viser sig at være værre end forventet i 2011 og 2012, vil kræve yderligere foranstaltninger, som den spanske regering har forpligtet sig til at træffe. For 2013 identificerer udgiftrevisionsplanen visse foranstaltninger, som kan understøtte budgetmålene. Ifølge Kommissionens seneste vurdering, synes risiciene for så vidt angår de offentlige finansers langsigtede holdbarhed at være høje. |
| --- | --- |

(9)

Opnåelse af den planlagte finanspolitiske konsolidering i 2011 og 2012 kræver en streng anvendelse af de underskuds- og gældskontrolmekanismer, der er indført for de regionale regeringer. Opnåelse af budgetmålene i tilfælde af, at den makroøkonomiske og budgetmæssige udvikling viser sig at være værre end forventet i 2011 og 2012, vil kræve yderligere foranstaltninger, som den spanske regering har forpligtet sig til at træffe. For 2013 identificerer udgiftrevisionsplanen visse foranstaltninger, som kan understøtte budgetmålene. Ifølge Kommissionens seneste vurdering, synes risiciene for så vidt angår de offentlige finansers langsigtede holdbarhed at være høje.

| (10) | Den mellemfristede budgetramme i Spanien har medvirket til at fremme en flerårig finanspolitisk planlægning og har som helhed givet gode resultater. Krisen har imidlertid sat denne ramme på prøve og påvist behovet for yderligere at styrke den finanspolitiske stabilitet og det præventive aspekt af finanspolitikken. Dette vil blive styrket gennem indførelse af en udgiftsregel baseret på en mellemfristet vækst i det nominelle BNP i overensstemmelse med de nye EU-rammer for økonomisk styring. Reglen, som er præsenteret af de spanske myndigheder i stabilitetsprogrammet, vil automatisk forpligte den centrale regering og de lokale regeringer. Regeringen planlægger desuden at opnå konsensus inden for rådet for skatte- og finanspolitik om reglens anvendelse på de selvstyrende regioner. |
| --- | --- |

(10)

Den mellemfristede budgetramme i Spanien har medvirket til at fremme en flerårig finanspolitisk planlægning og har som helhed givet gode resultater. Krisen har imidlertid sat denne ramme på prøve og påvist behovet for yderligere at styrke den finanspolitiske stabilitet og det præventive aspekt af finanspolitikken. Dette vil blive styrket gennem indførelse af en udgiftsregel baseret på en mellemfristet vækst i det nominelle BNP i overensstemmelse med de nye EU-rammer for økonomisk styring. Reglen, som er præsenteret af de spanske myndigheder i stabilitetsprogrammet, vil automatisk forpligte den centrale regering og de lokale regeringer. Regeringen planlægger desuden at opnå konsensus inden for rådet for skatte- og finanspolitik om reglens anvendelse på de selvstyrende regioner.

| (11) | Uden reformer ville den sandsynlige langsigtede virkning af aldringen på Spaniens offentlige budget være større end gennemsnittet i EU. Dette skyldes hovedsagelig den betydelige stigning i pensionsudgifterne som andel af BNP, der forventes i de kommende årtier. På lang sigt vil aldringen resultere i en betydelig stigning i antallet af pensionerede per arbejdstager. Den spanske regerings forslag til en pensionsreform, som er aftalt med arbejdsmarkedets parter, vil bidrage markant til at forbedre den finanspolitiske holdbarhed og øge incitamentet til at deltage i arbejdsmarkedet. Reformen er imidlertid endnu ikke godkendt af Parlamentet og kan stadig blive ændret i mindre omfang. |
| --- | --- |

(11)

Uden reformer ville den sandsynlige langsigtede virkning af aldringen på Spaniens offentlige budget være større end gennemsnittet i EU. Dette skyldes hovedsagelig den betydelige stigning i pensionsudgifterne som andel af BNP, der forventes i de kommende årtier. På lang sigt vil aldringen resultere i en betydelig stigning i antallet af pensionerede per arbejdstager. Den spanske regerings forslag til en pensionsreform, som er aftalt med arbejdsmarkedets parter, vil bidrage markant til at forbedre den finanspolitiske holdbarhed og øge incitamentet til at deltage i arbejdsmarkedet. Reformen er imidlertid endnu ikke godkendt af Parlamentet og kan stadig blive ændret i mindre omfang.

| (12) | Spanien har taget en række vigtige skridt til at styrke banksystemet, ved at yde offentlig støtte og træffe foranstaltninger til at omstrukturere sparekasserne, forstærke bankernes solvens og forbedre gennemsigtigheden af bankernes balancer. Som et resultat heraf er der i sektoren sket en mærkbar konsolidering, særligt blandt sparekasser, med positive konsekvenser for så vidt angår den gennemsnitlige størrelse af institutionerne, reducering af overskydende kapacitet for så vidt angår filialer og arbejdskraft, styrkelse af balancerne, rekapitalisation og forbedring af effektivitet og rentabilitet. Nylig lovgivning har tacklet de problemer, der er opstået i forbindelse med de lokale myndigheders rolle i sparekassernes ledelse, da de fleste overfører deres aktiver og passiver til kommercielle banker. Den spanske regering har forpligtet sig til at afslutte store dele af omstruktureringsprocessen inden udgangen af september 2011. Dækningen af næste runde af stress-tests vil igen være blandt de højeste i EU. |
| --- | --- |

(12)

Spanien har taget en række vigtige skridt til at styrke banksystemet, ved at yde offentlig støtte og træffe foranstaltninger til at omstrukturere sparekasserne, forstærke bankernes solvens og forbedre gennemsigtigheden af bankernes balancer. Som et resultat heraf er der i sektoren sket en mærkbar konsolidering, særligt blandt sparekasser, med positive konsekvenser for så vidt angår den gennemsnitlige størrelse af institutionerne, reducering af overskydende kapacitet for så vidt angår filialer og arbejdskraft, styrkelse af balancerne, rekapitalisation og forbedring af effektivitet og rentabilitet. Nylig lovgivning har tacklet de problemer, der er opstået i forbindelse med de lokale myndigheders rolle i sparekassernes ledelse, da de fleste overfører deres aktiver og passiver til kommercielle banker. Den spanske regering har forpligtet sig til at afslutte store dele af omstruktureringsprocessen inden udgangen af september 2011. Dækningen af næste runde af stress-tests vil igen være blandt de højeste i EU.

| (13) | Den igangværende arbejdsmarkedsreform i Spanien må suppleres med en revision af det nuværende ufleksible system for overenskomstforhandlinger. De provinsielle og industrielle aftalers dominans giver kun lidt plads til forhandlinger på virksomhedsniveau. Den automatiske forlængelse af overenskomster, ikke-fornyede kontrakters gyldighed og brugen af bestemmelser om efterfølgende inflationsindeksering bidrager til lønmæssig inerti, hvilket forhindrer den lønfleksibilitet, der er nødvendig for at fremskynde den økonomiske tilpasning og genskabe konkurrenceevnen. Den spanske regering har bedt arbejdsmarkedets parter om at enes om en reform af det kollektive forhandlingssystem i løbet af foråret 2011. I mangel af en aftale, har regeringen den 10. juni godkendt et kongeligt dekret, som er trådt i kraft øjeblikkeligt, men som vil skulle godkendes af parlamentet. |
| --- | --- |

(13)

Den igangværende arbejdsmarkedsreform i Spanien må suppleres med en revision af det nuværende ufleksible system for overenskomstforhandlinger. De provinsielle og industrielle aftalers dominans giver kun lidt plads til forhandlinger på virksomhedsniveau. Den automatiske forlængelse af overenskomster, ikke-fornyede kontrakters gyldighed og brugen af bestemmelser om efterfølgende inflationsindeksering bidrager til lønmæssig inerti, hvilket forhindrer den lønfleksibilitet, der er nødvendig for at fremskynde den økonomiske tilpasning og genskabe konkurrenceevnen. Den spanske regering har bedt arbejdsmarkedets parter om at enes om en reform af det kollektive forhandlingssystem i løbet af foråret 2011. I mangel af en aftale, har regeringen den 10. juni godkendt et kongeligt dekret, som er trådt i kraft øjeblikkeligt, men som vil skulle godkendes af parlamentet.

| (14) | På baggrund af en meget høj arbejdsløshed iværksatte Spanien en reform af sit arbejdsmarked med loven af september 2010. Loven tager sigte på at reducere det todelte arbejdsmarked og ungdomsarbejdsløsheden, øge beskæftigelsesmulighederne for sårbare grupper og øge fleksibiliteten på virksomhedsniveau og forbedre effektiviteten af mægling på markedet. I februar 2011 blev der vedtaget en reform af de aktive arbejdsmarkedspolitikker, som også omfattede foranstaltninger til at forstærke beskæftigelseskontorernes rådgivende og vejledende rolle samt deres samordning på nationalt og regionalt plan. På dette tidspunkt er det for tidligt fuldt ud at vurdere, om reformen er tilstrækkelig til at reducere segmenteringen og nedbringe ungdoms- og langtidsarbejdsløsheden, idet en række foranstaltninger endnu ikke er trådt i kraft. Den spanske regeringen har forpligtet sig til at tage yderligere skridt inden oktober 2011. |
| --- | --- |

(14)

På baggrund af en meget høj arbejdsløshed iværksatte Spanien en reform af sit arbejdsmarked med loven af september 2010. Loven tager sigte på at reducere det todelte arbejdsmarked og ungdomsarbejdsløsheden, øge beskæftigelsesmulighederne for sårbare grupper og øge fleksibiliteten på virksomhedsniveau og forbedre effektiviteten af mægling på markedet. I februar 2011 blev der vedtaget en reform af de aktive arbejdsmarkedspolitikker, som også omfattede foranstaltninger til at forstærke beskæftigelseskontorernes rådgivende og vejledende rolle samt deres samordning på nationalt og regionalt plan. På dette tidspunkt er det for tidligt fuldt ud at vurdere, om reformen er tilstrækkelig til at reducere segmenteringen og nedbringe ungdoms- og langtidsarbejdsløsheden, idet en række foranstaltninger endnu ikke er trådt i kraft. Den spanske regeringen har forpligtet sig til at tage yderligere skridt inden oktober 2011.

| (15) | Spanien har oplevet et tab af pris- og omkostningskonkurrenceevne, til trods for relativt gode eksportmarkedsandele, der er blevet forstærket under og efter krisen. Højere lønvækst sammen med lavere produktivitetsvækst i euroområdet og mangel på konkurrence på nogle produktmarkeder bidrog til en vedvarende højere inflation i Spanien. Hvis man kan finde plads til at forbedre effektiviteten på skatteområdet, kan det hjælpe til at fremme konkurrenceevnen, yderligere styrke konkurrenceevnen på produktmarkederne og vedtage en reform af det kollektive forhandlingssystem med henblik på at sikre, at lønvæksten bedre afspejler udviklingerne i produktiviteten på virksomhedsniveau, vil det bidrage til at styrke konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

(15)

Spanien har oplevet et tab af pris- og omkostningskonkurrenceevne, til trods for relativt gode eksportmarkedsandele, der er blevet forstærket under og efter krisen. Højere lønvækst sammen med lavere produktivitetsvækst i euroområdet og mangel på konkurrence på nogle produktmarkeder bidrog til en vedvarende højere inflation i Spanien. Hvis man kan finde plads til at forbedre effektiviteten på skatteområdet, kan det hjælpe til at fremme konkurrenceevnen, yderligere styrke konkurrenceevnen på produktmarkederne og vedtage en reform af det kollektive forhandlingssystem med henblik på at sikre, at lønvæksten bedre afspejler udviklingerne i produktiviteten på virksomhedsniveau, vil det bidrage til at styrke konkurrenceevnen.

| (16) | Det store antal unge, der forlader skolen tidligt i Spanien (31,2 % i 2009), er særdeles bekymrende, fordi det underminerer størrelsen af den faglærte arbejdsstyrke, påvirker de pågældendes jobudsigter og reducerer den potentielle vækst. Loven om bæredygtig vækst, der blev vedtaget den 15. februar 2011, omfatter foranstaltninger, som tager sigte på at øge kvaliteten og mængden af menneskelig kapital gennem undervisning og erhvervsuddannelse. Effektiviteten af de nye foranstaltninger til at bekæmpe det forhold, at de unge forlader skolen tidligt, og til at forbedre erhvervsuddannelsen er imidlertid usikker, og det kan vise sig vanskeligt at gennemføre foranstaltningerne på alle niveauer inden for den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(16)

Det store antal unge, der forlader skolen tidligt i Spanien (31,2 % i 2009), er særdeles bekymrende, fordi det underminerer størrelsen af den faglærte arbejdsstyrke, påvirker de pågældendes jobudsigter og reducerer den potentielle vækst. Loven om bæredygtig vækst, der blev vedtaget den 15. februar 2011, omfatter foranstaltninger, som tager sigte på at øge kvaliteten og mængden af menneskelig kapital gennem undervisning og erhvervsuddannelse. Effektiviteten af de nye foranstaltninger til at bekæmpe det forhold, at de unge forlader skolen tidligt, og til at forbedre erhvervsuddannelsen er imidlertid usikker, og det kan vise sig vanskeligt at gennemføre foranstaltningerne på alle niveauer inden for den offentlige forvaltning.

| (17) | Spanien har gjort fremskridt med hensyn til at forbedre betingelserne for konkurrence på produkt- og tjenestemarkederne og tackler dermed en af årsagerne til den langsomme produktivitetsvækst. Selv om omsætningen af tjenestedirektivet til lov er godt fremskreden i Spanien, er der behov for en yderligere åbning af de liberale tjenesteydelser. Loven om bæredygtig økonomi indeholder en bred vifte af foranstaltninger, som skal forbedre erhvervsmiljøet, styrke konkurrencen og fremme miljømæssig bæredygtighed. Det kan imidlertid vise sig vanskeligt at gennemføre disse på alle niveauer inden for det offentlige. Helt konkret er der behov for at forhindre overlapning mellem forskellige lag i administrationen, overregulering på flere niveauer og en betydelig heterogen lovgivning på tværs af regioner. |
| --- | --- |

(17)

Spanien har gjort fremskridt med hensyn til at forbedre betingelserne for konkurrence på produkt- og tjenestemarkederne og tackler dermed en af årsagerne til den langsomme produktivitetsvækst. Selv om omsætningen af tjenestedirektivet til lov er godt fremskreden i Spanien, er der behov for en yderligere åbning af de liberale tjenesteydelser. Loven om bæredygtig økonomi indeholder en bred vifte af foranstaltninger, som skal forbedre erhvervsmiljøet, styrke konkurrencen og fremme miljømæssig bæredygtighed. Det kan imidlertid vise sig vanskeligt at gennemføre disse på alle niveauer inden for det offentlige. Helt konkret er der behov for at forhindre overlapning mellem forskellige lag i administrationen, overregulering på flere niveauer og en betydelig heterogen lovgivning på tværs af regioner.

| (18) | Spanien har givet en række tilsagn i europluspagten. På den finanspolitiske side forpligter Spanien sig til at indføre en udgiftsregel, som skal styrke den finanspolitiske stabilitet og dermed bæredygtigheden af de offentlige finanser. For at styrke den finansielle stabilitet forpligtede Spanien sig til inden den 30. september at afslutte omstruktureringsprocessen i den finansielle sektor. I forbindelse med beskæftigelsesforanstaltningerne sættes der fokus på gennemførelse af lovgivning vedrørende aktive arbejdsmarkedspolitikker og bestemmelser om erhvervsuddannelse samt løsning af problemer i forbindelse med uformel beskæftigelse. Foranstaltningerne vedrørende konkurrenceevnen sætter fokus på en reform af det kollektive forhandlingssystem, regulerede erhverv, oprettelse af et rådgivende udvalg vedrørende konkurrenceevne og en reform af konkurslovgivningen. Ovennævnte forpligtelser angår alle pagtens fire områder. De repræsenterer en videreførelse af den igangværende reformdagsorden, idet der tilføjes en fast tidsramme for gennemførelsen af visse reformer, og der sikres fuld gennemførelse af reformer, som allerede er foretaget. Disse forpligtelser er blevet vurderet og taget med i betragtning i henstillingerne. |
| --- | --- |

(18)

Spanien har givet en række tilsagn i europluspagten. På den finanspolitiske side forpligter Spanien sig til at indføre en udgiftsregel, som skal styrke den finanspolitiske stabilitet og dermed bæredygtigheden af de offentlige finanser. For at styrke den finansielle stabilitet forpligtede Spanien sig til inden den 30. september at afslutte omstruktureringsprocessen i den finansielle sektor. I forbindelse med beskæftigelsesforanstaltningerne sættes der fokus på gennemførelse af lovgivning vedrørende aktive arbejdsmarkedspolitikker og bestemmelser om erhvervsuddannelse samt løsning af problemer i forbindelse med uformel beskæftigelse. Foranstaltningerne vedrørende konkurrenceevnen sætter fokus på en reform af det kollektive forhandlingssystem, regulerede erhverv, oprettelse af et rådgivende udvalg vedrørende konkurrenceevne og en reform af konkurslovgivningen. Ovennævnte forpligtelser angår alle pagtens fire områder. De repræsenterer en videreførelse af den igangværende reformdagsorden, idet der tilføjes en fast tidsramme for gennemførelsen af visse reformer, og der sikres fuld gennemførelse af reformer, som allerede er foretaget. Disse forpligtelser er blevet vurderet og taget med i betragtning i henstillingerne.

| (19) | Kommissionen har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram, herunder tilsagnene under europluspagten. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Spanien, men også til, i hvor grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved at fra EU-niveau ydes bidrag til kommende fremtidige nationale beslutninger. På baggrund heraf mener Kommissionen, at den spanske regering har indført finanspolitiske konsolideringsplaner, som er i overensstemmelse med de krævede målsætninger, men at der fortsat består visse risici i nedadgående retning. Væksten i de offentlige udgifter bør holdes under den mellemfristede BNP-vækst, og der er behov for vedtagelse af pensionsreformen. I forbindelse med de yderligere skridt, der tages i 2011-2012, bør der fokuseres på at sikre stabilitet i det finansielle system (gennem afslutning af omstruktureringen og konsolidering af sparekasserne) og styrke de nationale vækstkilder ved at tackle det nuværende store opsving i arbejdsløsheden, især gennem reformen af de kollektive forhandlinger og en fortsat gennemførelse af de igangværende reformer på arbejdsmarkedet med en nøje overvågning og vurdering af deres effektivitet. Inden for service, handel og erhverv bør der åbnes for større konkurrence, og de administrative byrder for virksomhederne bør reduceres. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram, herunder tilsagnene under europluspagten. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Spanien, men også til, i hvor grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved at fra EU-niveau ydes bidrag til kommende fremtidige nationale beslutninger. På baggrund heraf mener Kommissionen, at den spanske regering har indført finanspolitiske konsolideringsplaner, som er i overensstemmelse med de krævede målsætninger, men at der fortsat består visse risici i nedadgående retning. Væksten i de offentlige udgifter bør holdes under den mellemfristede BNP-vækst, og der er behov for vedtagelse af pensionsreformen. I forbindelse med de yderligere skridt, der tages i 2011-2012, bør der fokuseres på at sikre stabilitet i det finansielle system (gennem afslutning af omstruktureringen og konsolidering af sparekasserne) og styrke de nationale vækstkilder ved at tackle det nuværende store opsving i arbejdsløsheden, især gennem reformen af de kollektive forhandlinger og en fortsat gennemførelse af de igangværende reformer på arbejdsmarkedet med en nøje overvågning og vurdering af deres effektivitet. Inden for service, handel og erhverv bør der åbnes for større konkurrence, og de administrative byrder for virksomhederne bør reduceres.

| (20) | På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 2. juni 2010 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Spaniens stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse (3) afspejles især i henstilling 1) nedenfor. Under hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Spaniens nationale reformprogram, |
| --- | --- |

(20)

På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 2. juni 2010 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Spaniens stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse (3) afspejles især i henstilling 1) nedenfor. Under hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Spaniens nationale reformprogram,

HENSTILLER, at Spanien træffer foranstaltninger i perioden 2011-2012 med henblik på at:

| 1. | Gennemføre budgetstrategien i 2011 og 2012 og korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2013 i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, idet det sikres, at underskudsmålene nås på alle niveauer inden for den offentlige forvaltning, herunder ved en streng anvendelse af de eksisterende underskuds- og gældskontrolmekanismer over for de regionale regeringer; vedtage yderligere foranstaltninger, såfremt den budgetmæssige og økonomiske udvikling ikke bliver som forventet; benytte enhver lejlighed, herunder som følge af bedre økonomiske vilkår, til at fremskynde nedbringelsen af underskuddet; udarbejde konkrete foranstaltninger, som fuldt ud understøtter målene for 2013 og 2014, hvilket bør bringe den høje offentlige gældskvote på nedadgående kurs og sikre tilstrækkeligt fremskridt med den mellemfristede målsætning. Holde væksten i de offentlige udgifter under den mellemfristede BNP-vækstrate ved som planlagt at indføre en bindende udgiftsregel på alle niveauer i den offentlige forvaltning, som planlagt. Yderligere forbedre tilvejebringelse af information vedrørende de regionale og lokale regeringers budgetter og deres gennemførelse. |
| --- | --- |

1.

Gennemføre budgetstrategien i 2011 og 2012 og korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2013 i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, idet det sikres, at underskudsmålene nås på alle niveauer inden for den offentlige forvaltning, herunder ved en streng anvendelse af de eksisterende underskuds- og gældskontrolmekanismer over for de regionale regeringer; vedtage yderligere foranstaltninger, såfremt den budgetmæssige og økonomiske udvikling ikke bliver som forventet; benytte enhver lejlighed, herunder som følge af bedre økonomiske vilkår, til at fremskynde nedbringelsen af underskuddet; udarbejde konkrete foranstaltninger, som fuldt ud understøtter målene for 2013 og 2014, hvilket bør bringe den høje offentlige gældskvote på nedadgående kurs og sikre tilstrækkeligt fremskridt med den mellemfristede målsætning. Holde væksten i de offentlige udgifter under den mellemfristede BNP-vækstrate ved som planlagt at indføre en bindende udgiftsregel på alle niveauer i den offentlige forvaltning, som planlagt. Yderligere forbedre tilvejebringelse af information vedrørende de regionale og lokale regeringers budgetter og deres gennemførelse.

| 2. | Vedtage den foreslåede pensionsreform for som planlagt at udskyde den lovbestemte pensionsalder og øge antallet af arbejdsår i forbindelse med beregningen af pensioner, som planlagt; foretage en regelmæssig revision af pensionsparametrene i overensstemmelse med ændringerne i den forventede levetid, som planlagt, og udarbejde yderligere foranstaltninger for at forbedre livslang læring for ældre arbejdstagere. |
| --- | --- |

2.

Vedtage den foreslåede pensionsreform for som planlagt at udskyde den lovbestemte pensionsalder og øge antallet af arbejdsår i forbindelse med beregningen af pensioner, som planlagt; foretage en regelmæssig revision af pensionsparametrene i overensstemmelse med ændringerne i den forventede levetid, som planlagt, og udarbejde yderligere foranstaltninger for at forbedre livslang læring for ældre arbejdstagere.

| 3. | Overvåge den igangværende omstrukturering af den finansielle sektor tæt, især for så vidt angår sparekasser, med henblik på at færdiggøre denne senest den 30. september 2011, som planlagt. |
| --- | --- |

3.

Overvåge den igangværende omstrukturering af den finansielle sektor tæt, især for så vidt angår sparekasser, med henblik på at færdiggøre denne senest den 30. september 2011, som planlagt.

| 4. | Foretage en undersøgelse af mulighederne for at forbedre effektiviteten i skattesystemet for eksempel ved forskubning fra arbejde mod forbrugs- og miljøskatter, samtidig med at de finanspolitiske konsolideringsplaner sikres. |
| --- | --- |

4.

Foretage en undersøgelse af mulighederne for at forbedre effektiviteten i skattesystemet for eksempel ved forskubning fra arbejde mod forbrugs- og miljøskatter, samtidig med at de finanspolitiske konsolideringsplaner sikres.

| 5. | Færdiggøre vedtagelsen og forsætte med gennemførelsen af, efter i overensstemmelse med national praksis at have hørt arbejdsmarkedets parter, en reform af processen for overenskomstforhandlinger og pristalsreguleringssystemet for at sikre, at lønvæksten bedre afspejler udviklingen i produktiviteten samt de lokale forhold og forholdene i virksomhederne og give virksomheder tilstrækkelig fleksibilitet til at internt at tilpasse arbejdsforholdene til ændringer i det økonomiske miljø. |
| --- | --- |

5.

Færdiggøre vedtagelsen og forsætte med gennemførelsen af, efter i overensstemmelse med national praksis at have hørt arbejdsmarkedets parter, en reform af processen for overenskomstforhandlinger og pristalsreguleringssystemet for at sikre, at lønvæksten bedre afspejler udviklingen i produktiviteten samt de lokale forhold og forholdene i virksomhederne og give virksomheder tilstrækkelig fleksibilitet til at internt at tilpasse arbejdsforholdene til ændringer i det økonomiske miljø.

| 6. | Foretage en vurdering inden udgangen af 2011 af virkningerne af arbejdsmarkedsreformerne fra september 2010 og af reformen af de aktive arbejdsmarkedspolitikker fra februar 2011, om nødvendigt ledsaget af forslag til yderligere reformer med henblik på at reducere segmenteringen på arbejdsmarkedet og for at forbedre beskæftigelsesmulighederne for unge mennesker; sikre en nøje overvågning af effektiviteten af de foranstaltninger, der er angivet i det nationale reformprogram, for at reducere antallet af unge, der forlader skolen tidligt, herunder gennem forebyggende politikker, og lette overgangen til erhvervsuddannelse. |
| --- | --- |

6.

Foretage en vurdering inden udgangen af 2011 af virkningerne af arbejdsmarkedsreformerne fra september 2010 og af reformen af de aktive arbejdsmarkedspolitikker fra februar 2011, om nødvendigt ledsaget af forslag til yderligere reformer med henblik på at reducere segmenteringen på arbejdsmarkedet og for at forbedre beskæftigelsesmulighederne for unge mennesker; sikre en nøje overvågning af effektiviteten af de foranstaltninger, der er angivet i det nationale reformprogram, for at reducere antallet af unge, der forlader skolen tidligt, herunder gennem forebyggende politikker, og lette overgangen til erhvervsuddannelse.

| 7. | Åbne de liberale erhverv yderligere, og vedtage den planlagte lovgivning med det formål at ændre de lovgivningsmæssige rammer og fjerne de nuværende begrænsninger for konkurrence, effektivitet og innovation; gennemføre loven om bæredygtig økonomi på alle niveauer inden for den offentlige forvaltning, især foranstaltninger med det formål at forbedre erhvervsmiljøet og styrke konkurrencen på produkt- og tjenestemarkederne; og forbedre samordningen mellem regionale og nationale forvaltninger for at reducere de administrative byrder for virksomhederne. |
| --- | --- |

7.

Åbne de liberale erhverv yderligere, og vedtage den planlagte lovgivning med det formål at ændre de lovgivningsmæssige rammer og fjerne de nuværende begrænsninger for konkurrence, effektivitet og innovation; gennemføre loven om bæredygtig økonomi på alle niveauer inden for den offentlige forvaltning, især foranstaltninger med det formål at forbedre erhvervsmiljøet og styrke konkurrencen på produkt- og tjenestemarkederne; og forbedre samordningen mellem regionale og nationale forvaltninger for at reducere de administrative byrder for virksomhederne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2011.

På Rådets vegne

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 138 af 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Jf. artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97.

3

---

| 19.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/5

---

RÅDETS HENSTILLING

af 12. juli 2011

om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram for 2011-2014

2011/C 212/02

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

| (4) | Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(4)

Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

| (5) | Den 29. april 2011 afleverede Den Tjekkiske Republik sit nationale reformprogram for 2011 og den 5. maj 2011 sin 2011-opdatering af konvergensprogrammet for perioden 2011-2014. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(5)

Den 29. april 2011 afleverede Den Tjekkiske Republik sit nationale reformprogram for 2011 og den 5. maj 2011 sin 2011-opdatering af konvergensprogrammet for perioden 2011-2014. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (6) | Den globale finanskrise var et alvorligt slag for væksten i BNP og beskæftigelsen i Den Tjekkiske Republik, grundet den tjekkiske økonomis åbenhed mod samhandel. Som følge af faldende eksport og indenlandske investeringer faldt det reale BNP med 4,1 % i 2009. Ledigheden steg betydeligt fra 4,4 % i 2008 til 7,3 % i 2010, og beskæftigelsesfrekvensen faldt med to procentpoint mellem 2008 og 2010. Den store påvirkelighed over for den internationale handel og et hurtigt opsving hos Den Tjekkiske Republiks vigtigste samhandelspartnere har dog til gengæld medført, at væksten i det reale BNP relativt hurtigt er steget til 2,3 % i 2010, og fortsat vil give grundlag for et moderat opsving. |
| --- | --- |

(6)

Den globale finanskrise var et alvorligt slag for væksten i BNP og beskæftigelsen i Den Tjekkiske Republik, grundet den tjekkiske økonomis åbenhed mod samhandel. Som følge af faldende eksport og indenlandske investeringer faldt det reale BNP med 4,1 % i 2009. Ledigheden steg betydeligt fra 4,4 % i 2008 til 7,3 % i 2010, og beskæftigelsesfrekvensen faldt med to procentpoint mellem 2008 og 2010. Den store påvirkelighed over for den internationale handel og et hurtigt opsving hos Den Tjekkiske Republiks vigtigste samhandelspartnere har dog til gengæld medført, at væksten i det reale BNP relativt hurtigt er steget til 2,3 % i 2010, og fortsat vil give grundlag for et moderat opsving.

| (7) | Baseret på vurderingen af det opdaterede konvergensprogram i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at de makroøkonomiske antagelser, der danner grundlag for konvergensprogrammet, er plausible i programmets to første år, og optimistiske i de følgende år, når de vurderes i forhold til Kommissionens mellemsigtede fremskrivninger af det potentielle output i henhold til den i fællesskab aftalte metode. Konvergensprogrammet bygger på en lavere vækstfremskrivning for 2012 sammenlignet med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2011, der hovedsageligt skyldes et yderligere vedvarende fald i de reale offentlige udgifter til forbrug, som der ikke er taget højde for i Kommissionens prognose ved uændret politik for 2012. Ifølge konvergensprogrammet falder det offentlige underskud til under 3 % af BNP i 2013 og derefter yderligere til 1,9 % af BNP i 2014. Den planlagte konsolidering bygger primært på udgiftsbegrænsninger. De foreslåede foranstaltninger er overordnet set tilstrækkelige til, at det mål, Rådet har henstillet til, bliver nået i 2013, men det faktiske resultat for budgettet af de i konvergensprogrammet præsenterede foranstaltninger er behæftet med risici. Desuden synes virkeliggørelsen af målene for konvergensprogrammets sidste år at forudsætte gunstige konjunkturer og yderligere effektivitetsgevinster i den offentlige administration, som det kan vise sig mere og mere vanskeligt at realisere. Det mellemfristede budgetmål vil ifølge konvergensprogrammet først blive nået efter programmets afslutning. Den årlige finanspolitiske indsats ligger en smule under 1 % af BNP i perioden 2010-2013 i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. |
| --- | --- |

(7)

Baseret på vurderingen af det opdaterede konvergensprogram i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at de makroøkonomiske antagelser, der danner grundlag for konvergensprogrammet, er plausible i programmets to første år, og optimistiske i de følgende år, når de vurderes i forhold til Kommissionens mellemsigtede fremskrivninger af det potentielle output i henhold til den i fællesskab aftalte metode. Konvergensprogrammet bygger på en lavere vækstfremskrivning for 2012 sammenlignet med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2011, der hovedsageligt skyldes et yderligere vedvarende fald i de reale offentlige udgifter til forbrug, som der ikke er taget højde for i Kommissionens prognose ved uændret politik for 2012. Ifølge konvergensprogrammet falder det offentlige underskud til under 3 % af BNP i 2013 og derefter yderligere til 1,9 % af BNP i 2014. Den planlagte konsolidering bygger primært på udgiftsbegrænsninger. De foreslåede foranstaltninger er overordnet set tilstrækkelige til, at det mål, Rådet har henstillet til, bliver nået i 2013, men det faktiske resultat for budgettet af de i konvergensprogrammet præsenterede foranstaltninger er behæftet med risici. Desuden synes virkeliggørelsen af målene for konvergensprogrammets sidste år at forudsætte gunstige konjunkturer og yderligere effektivitetsgevinster i den offentlige administration, som det kan vise sig mere og mere vanskeligt at realisere. Det mellemfristede budgetmål vil ifølge konvergensprogrammet først blive nået efter programmets afslutning. Den årlige finanspolitiske indsats ligger en smule under 1 % af BNP i perioden 2010-2013 i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

| (8) | Konvergensprogrammets klare mål er at bringe underskuddet i de offentlige finanser ned under 3 % af BNP i 2013. Vanskeligheden ligger i at sørge for, at de foranstaltninger, som underskudsreduktionen i 2011-2013 og i de følgende år hviler på, ikke skader væksten på lang sigt, først og fremmest ved at skåne udgifterne til uddannelse og offentlig F&U, og at de giver en tilstrækkelig stødpude mod udgiftsstigninger, der følger af den demografiske udvikling. |
| --- | --- |

(8)

Konvergensprogrammets klare mål er at bringe underskuddet i de offentlige finanser ned under 3 % af BNP i 2013. Vanskeligheden ligger i at sørge for, at de foranstaltninger, som underskudsreduktionen i 2011-2013 og i de følgende år hviler på, ikke skader væksten på lang sigt, først og fremmest ved at skåne udgifterne til uddannelse og offentlig F&U, og at de giver en tilstrækkelig stødpude mod udgiftsstigninger, der følger af den demografiske udvikling.

| (9) | I strategien for budgetkonsolidering indgår der foranstaltninger, der indvirker på momsindtægterne, idet den laveste momssats efter planen skal sættes op i 2012 og 2013, mens den højeste momssats skal sættes ned i 2013. Regeringen har ligeledes til hensigt at øge antallet af momspligtige firmaer fra 2013. Ifølge konvergensprogrammet skulle disse ændringer føre til en stigning i skatteindtægterne på 0,7 % af BNP i 2012 og endnu 0,1 % af BNP i 2013. Derudover synes der et være mulighed for yderligere at øge indtægterne fra indirekte skatter, som i 2010 var på 11,8 % af BNP, sammenlignet med EU-gennemsnittet på 13,4 %, og dermed flytte nogle skatter væk fra arbejdskraften. Den planlagte skattereform vil fokusere på dette emne. Endvidere anslås det, at forskellen mellem de faktiske momsindtægter og den teoretiske momsbelastning ligger noget højere end EU-gennemsnittet, hvilket understreger behovet for foranstaltninger, der forbedrer overholdelsen af skattereglerne. Med henblik herpå har Den Tjekkiske Republik introduceret nye foranstaltninger i 2011, der sigter med at tackle momssvig og reducere skatteundgåelse. |
| --- | --- |

(9)

I strategien for budgetkonsolidering indgår der foranstaltninger, der indvirker på momsindtægterne, idet den laveste momssats efter planen skal sættes op i 2012 og 2013, mens den højeste momssats skal sættes ned i 2013. Regeringen har ligeledes til hensigt at øge antallet af momspligtige firmaer fra 2013. Ifølge konvergensprogrammet skulle disse ændringer føre til en stigning i skatteindtægterne på 0,7 % af BNP i 2012 og endnu 0,1 % af BNP i 2013. Derudover synes der et være mulighed for yderligere at øge indtægterne fra indirekte skatter, som i 2010 var på 11,8 % af BNP, sammenlignet med EU-gennemsnittet på 13,4 %, og dermed flytte nogle skatter væk fra arbejdskraften. Den planlagte skattereform vil fokusere på dette emne. Endvidere anslås det, at forskellen mellem de faktiske momsindtægter og den teoretiske momsbelastning ligger noget højere end EU-gennemsnittet, hvilket understreger behovet for foranstaltninger, der forbedrer overholdelsen af skattereglerne. Med henblik herpå har Den Tjekkiske Republik introduceret nye foranstaltninger i 2011, der sigter med at tackle momssvig og reducere skatteundgåelse.

| (10) | Eftersom fremskrivningerne viser, at aldringens virkninger for budgettet kommer til at ligge et godt stykke over EU-gennemsnittet, er en reform af pensionssystemet vigtigt. Regeringen har fremlagt to forslagspakker. Den første pakke, der drejer sig om den offentlige Pay-As-You-Go-ordning, der har haft underskud siden 2009, ventes godkendt af parlamentet i september 2011. En af foranstaltningerne i den er en forhøjelse af den lovmæssige pensionsalder, som i 2041 vil være 66 år og 8 måneder for både mænd og kvinder, der er født i 1975. For hver efterfølgende aldersgruppe, vil pensionsalderen stige med 2 yderligere måneder uden en forudbestemt grænse. Disse parametriske reformer bør hjælpe til at løse problemet med den finanspolitiske holdbarhed, men viser sig måske at være utilstrækkelige til at løse de problemer, som det demografisk pres medfører. Den anden pakke af foranstaltninger, som endnu ikke er godkendt af regeringen, skulle bestå i, at der i 2013 oprettes en supplerende frivillig privat ordning med det formål at skabe større spredning i pensionsindkomsterne og understøtte deres fremtidige tilstrækkelighed ved at fremme den private opsparing. Som ordningen er foreslået udformet, er der imidlertid kun ringe incitament til at blive tilsluttet til den, og det kan tværtimod øge det langsigtede pres, der er beskrevet ovenfor. Det er også nødvendigt at gøre systemet effektivt ved, at sådanne pensionsfondes driftsomkostninger bliver analyseret nøje og holdt så lave som muligt. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom fremskrivningerne viser, at aldringens virkninger for budgettet kommer til at ligge et godt stykke over EU-gennemsnittet, er en reform af pensionssystemet vigtigt. Regeringen har fremlagt to forslagspakker. Den første pakke, der drejer sig om den offentlige Pay-As-You-Go-ordning, der har haft underskud siden 2009, ventes godkendt af parlamentet i september 2011. En af foranstaltningerne i den er en forhøjelse af den lovmæssige pensionsalder, som i 2041 vil være 66 år og 8 måneder for både mænd og kvinder, der er født i 1975. For hver efterfølgende aldersgruppe, vil pensionsalderen stige med 2 yderligere måneder uden en forudbestemt grænse. Disse parametriske reformer bør hjælpe til at løse problemet med den finanspolitiske holdbarhed, men viser sig måske at være utilstrækkelige til at løse de problemer, som det demografisk pres medfører. Den anden pakke af foranstaltninger, som endnu ikke er godkendt af regeringen, skulle bestå i, at der i 2013 oprettes en supplerende frivillig privat ordning med det formål at skabe større spredning i pensionsindkomsterne og understøtte deres fremtidige tilstrækkelighed ved at fremme den private opsparing. Som ordningen er foreslået udformet, er der imidlertid kun ringe incitament til at blive tilsluttet til den, og det kan tværtimod øge det langsigtede pres, der er beskrevet ovenfor. Det er også nødvendigt at gøre systemet effektivt ved, at sådanne pensionsfondes driftsomkostninger bliver analyseret nøje og holdt så lave som muligt.

| (11) | Arbejdsmarkedet opfattes som moderat fleksibelt og har inden den globale finanskrise ikke vist tegn på at fungere uhensigtsmæssigt. Men der er nogle tydelige strukturelle svagheder. Et af de vigtigste problemer er, at kvinder med børn har meget vanskeligt ved at vende tilbage til arbejdsmarkedet efter barselsorlov. Spørgsmålets vigtighed understreges af dets følger for økonomien som helhed, nemlig længere perioder uden arbejde, stor forskel mellem kønnenes beskæftigelsesfrekvens og det største løngab mellem kønnene. Trods regeringens bestræbelser på at give forældrene friere valg med hensyn til barselsorlovens længde er en hurtig tilbagevenden til arbejdet fortsat vanskelig. Problemets årsag er dels, at firmaerne er temmelig uvillige til at tilbyde deltidsansættelse, hvilket i andre medlemsstater ofte benyttes af arbejdstagere med små børn, dels at prismæssigt overkommelige børnepasningsmuligheder kun er til rådighed i begrænset omfang. Det nationale reformprogram identificerer en række konkrete foranstaltninger til at øge børnepasningsmuligheder, især for børn under tre år. |
| --- | --- |

(11)

Arbejdsmarkedet opfattes som moderat fleksibelt og har inden den globale finanskrise ikke vist tegn på at fungere uhensigtsmæssigt. Men der er nogle tydelige strukturelle svagheder. Et af de vigtigste problemer er, at kvinder med børn har meget vanskeligt ved at vende tilbage til arbejdsmarkedet efter barselsorlov. Spørgsmålets vigtighed understreges af dets følger for økonomien som helhed, nemlig længere perioder uden arbejde, stor forskel mellem kønnenes beskæftigelsesfrekvens og det største løngab mellem kønnene. Trods regeringens bestræbelser på at give forældrene friere valg med hensyn til barselsorlovens længde er en hurtig tilbagevenden til arbejdet fortsat vanskelig. Problemets årsag er dels, at firmaerne er temmelig uvillige til at tilbyde deltidsansættelse, hvilket i andre medlemsstater ofte benyttes af arbejdstagere med små børn, dels at prismæssigt overkommelige børnepasningsmuligheder kun er til rådighed i begrænset omfang. Det nationale reformprogram identificerer en række konkrete foranstaltninger til at øge børnepasningsmuligheder, især for børn under tre år.

| (12) | Den samlede arbejdsløshedsprocent er stadig et godt stykke under EU-gennemsnittet, ligesom langtidsledigheden, selvom sidstnævnte har været stigende som følge af krisen, især blandt de 20-29-årige. De dårligt uddannede og andre lavtlønnede har meget vanskeligt ved at finde arbejde. Udgifter til den aktive arbejdsmarkedspolitik og deltagelsen i regelmæssige aktiveringsforanstaltninger bør forhøjes og disse foranstaltninger bør målrettes bedre. |
| --- | --- |

(12)

Den samlede arbejdsløshedsprocent er stadig et godt stykke under EU-gennemsnittet, ligesom langtidsledigheden, selvom sidstnævnte har været stigende som følge af krisen, især blandt de 20-29-årige. De dårligt uddannede og andre lavtlønnede har meget vanskeligt ved at finde arbejde. Udgifter til den aktive arbejdsmarkedspolitik og deltagelsen i regelmæssige aktiveringsforanstaltninger bør forhøjes og disse foranstaltninger bør målrettes bedre.

| (13) | Ineffektiviteten i den offentlige administration, som er en belastning for erhvervsmiljøet, vil implementering af eksisterende strategier kunne ændre på. Regeringen igangsatte i 2007 en plan for »bedre lovgivning« og en antikorruptionsstrategi for perioden 2011-2012. Der varsles foranstaltninger, der har stor betydning for en forbedring af kvaliteten af Den Tjekkiske Republiks lovgivning, som ifølge internationale undersøgelser ligger under EU-gennemsnittet, og en forøgelse af tilliden hos virksomhederne. Det er vanskeligt at skabe stabilitet i den offentlige administration, da dens effektivitet hæmmes af hyppige og omfattende reorganisationer. Med det for øje har det stor betydning, at den lov om offentligt ansatte, som er blevet udsat gentagne gange, bliver vedtaget. Regeringen har for nylig vedtaget foranstaltninger, der skal gøre offentlige indkøb mere gennemsigtige. Et element i lovgivningen, nemlig den særlige type aktier, som giver mulighed for fuldstændig anonym formueoverførsel kræver opmærksomhed. |
| --- | --- |

(13)

Ineffektiviteten i den offentlige administration, som er en belastning for erhvervsmiljøet, vil implementering af eksisterende strategier kunne ændre på. Regeringen igangsatte i 2007 en plan for »bedre lovgivning« og en antikorruptionsstrategi for perioden 2011-2012. Der varsles foranstaltninger, der har stor betydning for en forbedring af kvaliteten af Den Tjekkiske Republiks lovgivning, som ifølge internationale undersøgelser ligger under EU-gennemsnittet, og en forøgelse af tilliden hos virksomhederne. Det er vanskeligt at skabe stabilitet i den offentlige administration, da dens effektivitet hæmmes af hyppige og omfattende reorganisationer. Med det for øje har det stor betydning, at den lov om offentligt ansatte, som er blevet udsat gentagne gange, bliver vedtaget. Regeringen har for nylig vedtaget foranstaltninger, der skal gøre offentlige indkøb mere gennemsigtige. Et element i lovgivningen, nemlig den særlige type aktier, som giver mulighed for fuldstændig anonym formueoverførsel kræver opmærksomhed.

| (14) | Krisen anses for at have indvirket negativt på vækstpotentialet. Til trods for, at en stor andel af de unge er tilmeldt på universiteterne, er det vigtigt at forbedre den menneskelige kapital, men det hæmmes af, at uddannelsernes kvalitet er utilstrækkelig; eksempelvis rangerer Den Tjekkiske Republiks højere uddannelsessteder lavt i internationale undersøgelser. Desuden ligger udgifterne pr. studerende blandt den laveste fjerdedel af medlemsstaterne regnet i sammenlignelige priser, og de ligger særlig lavt for grundskoleniveauet. I det nationale reformprogram er der skitseret foranstaltninger for alle uddannelsestrin. Der har i flere år været en kompleks reform af de højere uddannelser undervejs. Det er af hensyn til konkurrenceevnen og innovationsevnen vigtigt at sikre et effektivt system for højere uddannelser på et højt kvalitetsniveau. |
| --- | --- |

(14)

Krisen anses for at have indvirket negativt på vækstpotentialet. Til trods for, at en stor andel af de unge er tilmeldt på universiteterne, er det vigtigt at forbedre den menneskelige kapital, men det hæmmes af, at uddannelsernes kvalitet er utilstrækkelig; eksempelvis rangerer Den Tjekkiske Republiks højere uddannelsessteder lavt i internationale undersøgelser. Desuden ligger udgifterne pr. studerende blandt den laveste fjerdedel af medlemsstaterne regnet i sammenlignelige priser, og de ligger særlig lavt for grundskoleniveauet. I det nationale reformprogram er der skitseret foranstaltninger for alle uddannelsestrin. Der har i flere år været en kompleks reform af de højere uddannelser undervejs. Det er af hensyn til konkurrenceevnen og innovationsevnen vigtigt at sikre et effektivt system for højere uddannelser på et højt kvalitetsniveau.

| (15) | Kommissionen har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Den Tjekkiske Republik, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. På den baggrund finder Kommissionen, at fokus bør holdes fast på en finanspolitisk konsolidering, samtidig med at de vækstfremmende udgifter fredes. De offentlige finansers langsigtede holdbarhed afhænger i vid udstrækning af, om den nødvendige pensionsreform kan gennemføres nu. Det er helt afgørende at øge erhvervsfrekvensen, især kvindernes, og beskæftigelsesmulighederne for de langtidsledige. Det er af største betydning for konkurrenceevnen, at der tages yderligere skridt til at forbedre de offentlige tjenester og lovgivningen og øge de højere uddannelsers kvalitet. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Den Tjekkiske Republik, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. På den baggrund finder Kommissionen, at fokus bør holdes fast på en finanspolitisk konsolidering, samtidig med at de vækstfremmende udgifter fredes. De offentlige finansers langsigtede holdbarhed afhænger i vid udstrækning af, om den nødvendige pensionsreform kan gennemføres nu. Det er helt afgørende at øge erhvervsfrekvensen, især kvindernes, og beskæftigelsesmulighederne for de langtidsledige. Det er af største betydning for konkurrenceevnen, at der tages yderligere skridt til at forbedre de offentlige tjenester og lovgivningen og øge de højere uddannelsers kvalitet.

| (16) | På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 2. december 2009 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram, og Rådets udtalelse (3) afspejles især i henstilling 1) og 2) nedenfor. Under hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram, |
| --- | --- |

(16)

På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 2. december 2009 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram, og Rådets udtalelse (3) afspejles især i henstilling 1) og 2) nedenfor. Under hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram,

HENSTILLER, at Den Tjekkiske Republik træffer foranstaltninger i perioden 2011-2012 med henblik på at:

| 1. | Implementere den planlagte konsolidering i 2011 og træffe permanente foranstaltninger, hvis nødvendigt, til at modvirke eventuelle indtægtsfald og udgiftsskred. Vedtage finanspolitiske foranstaltninger som planlagt i konvergensprogrammet for 2012, og understøtte målsætningen for 2013 med mere specifikke foranstaltninger. Med forbehold heraf, undgå nedskæringer af vækstfremmende udgiftsposter. Forbedre effektiviteten i offentlige investeringer og fortsætte bestræbelser på at udnytte de foreliggende muligheder for forøgelse af de indirekte skatteindtægter flytte skattebyrden væk fra arbejde, samtidig med at overholdelsen af skattelovgivningen forbedres og skatteundgåelse reduceres. Sikre en gennemsnitlig finanspolitisk indsats på 1 % af BNP i perioden 20010-2013 i overensstemmelse med Rådets henstillinger om korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, hvilket vil gøre det muligt, med en tilstrækkelig margen, at overholde tidsfristen 2013, som fastsat i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. |
| --- | --- |

1.

Implementere den planlagte konsolidering i 2011 og træffe permanente foranstaltninger, hvis nødvendigt, til at modvirke eventuelle indtægtsfald og udgiftsskred. Vedtage finanspolitiske foranstaltninger som planlagt i konvergensprogrammet for 2012, og understøtte målsætningen for 2013 med mere specifikke foranstaltninger. Med forbehold heraf, undgå nedskæringer af vækstfremmende udgiftsposter. Forbedre effektiviteten i offentlige investeringer og fortsætte bestræbelser på at udnytte de foreliggende muligheder for forøgelse af de indirekte skatteindtægter flytte skattebyrden væk fra arbejde, samtidig med at overholdelsen af skattelovgivningen forbedres og skatteundgåelse reduceres. Sikre en gennemsnitlig finanspolitisk indsats på 1 % af BNP i perioden 20010-2013 i overensstemmelse med Rådets henstillinger om korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, hvilket vil gøre det muligt, med en tilstrækkelig margen, at overholde tidsfristen 2013, som fastsat i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

| 2. | Gennemføre den planlagte pensionsreform, som kan forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt og sikre tilstrækkelige pensioner i fremtiden. Yderligere indsats bør rettes mod yderligere ændringer af den offentlige ordning, for at sikre at systemet ikke er kilde til finanspolitisk ubalance i fremtiden og oparbejdning af private opsparinger. Med henblik på at øge den faktiske pensionsalder, kan foranstaltninger så som at knytte the lovbestemte pensionsalder med den forventede levetid overvejes. Sikre, at den påtænkte ordning kan tiltrække deltagere fra en bred kreds og udformes med lave og gennemsigtige administrative omkostninger. |
| --- | --- |

2.

Gennemføre den planlagte pensionsreform, som kan forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt og sikre tilstrækkelige pensioner i fremtiden. Yderligere indsats bør rettes mod yderligere ændringer af den offentlige ordning, for at sikre at systemet ikke er kilde til finanspolitisk ubalance i fremtiden og oparbejdning af private opsparinger. Med henblik på at øge den faktiske pensionsalder, kan foranstaltninger så som at knytte the lovbestemte pensionsalder med den forventede levetid overvejes. Sikre, at den påtænkte ordning kan tiltrække deltagere fra en bred kreds og udformes med lave og gennemsigtige administrative omkostninger.

| 3. | Øge erhvervsfrekvensen ved at stille flere og billigere børnepasningsordninger til rådighed, hvilket vil fjerne en af hindringerne for, at forældre med småbørn kan vende tilbage til arbejdsmarkedet. Skabe flere muligheder for mere fleksible ansættelsesforhold, såsom deltidsarbejde, samtidig med at de gøres mere attraktive. |
| --- | --- |

3.

Øge erhvervsfrekvensen ved at stille flere og billigere børnepasningsordninger til rådighed, hvilket vil fjerne en af hindringerne for, at forældre med småbørn kan vende tilbage til arbejdsmarkedet. Skabe flere muligheder for mere fleksible ansættelsesforhold, såsom deltidsarbejde, samtidig med at de gøres mere attraktive.

| 4. | Forbedre den offentlige arbejdsformidling, så den kan tilbyde bedre og mere effektiv uddannelse, bedre hjælp til jobsøgning og mere individuel behandling, ved at lade programmidlerne afhænge af resultaterne. indføre skræddersyede uddannelsesprogrammer for de ældre arbejdstagere, de unge, de lavtkvalificerede arbejdstagere og andre svage grupper, i samarbejde med de interesserede parter. |
| --- | --- |

4.

Forbedre den offentlige arbejdsformidling, så den kan tilbyde bedre og mere effektiv uddannelse, bedre hjælp til jobsøgning og mere individuel behandling, ved at lade programmidlerne afhænge af resultaterne. indføre skræddersyede uddannelsesprogrammer for de ældre arbejdstagere, de unge, de lavtkvalificerede arbejdstagere og andre svage grupper, i samarbejde med de interesserede parter.

| 5. | Træffe de nødvendige foranstaltninger til at forbedre den offentlige service på områder med stor betydning for erhvervsmiljøet. Fremskynde. i den forbindelse implementeringen af antikorruptionsstrategien i overensstemmelse med de fastsatte mål, og vedtaget loven om offentlige ansatte for at fremme større stabilitet og effektivitet i den offentlige administration, og tage skridt til at behandle spørgsmålet om anonym aktiebesiddelse. |
| --- | --- |

5.

Træffe de nødvendige foranstaltninger til at forbedre den offentlige service på områder med stor betydning for erhvervsmiljøet. Fremskynde. i den forbindelse implementeringen af antikorruptionsstrategien i overensstemmelse med de fastsatte mål, og vedtaget loven om offentlige ansatte for at fremme større stabilitet og effektivitet i den offentlige administration, og tage skridt til at behandle spørgsmålet om anonym aktiebesiddelse.

| 6. | Forbedre de højere uddannelser ved, at der oprettes et gennemsigtigt system for kvalitetsmæssig vurdering af akademiske institutioner, som har forbindelse til institutionernes finansiering. |
| --- | --- |

6.

Forbedre de højere uddannelser ved, at der oprettes et gennemsigtigt system for kvalitetsmæssig vurdering af akademiske institutioner, som har forbindelse til institutionernes finansiering.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2011.

På Rådets vegne

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 138 af 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Jf. artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97.

3

---

| 19.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/9

---

RÅDETS HENSTILLING

af 12. juli 2011

om Tysklands nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014

2011/C 212/03

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for at sikre en bæredygtig vækst og forbedre konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for at sikre en bæredygtig vækst og forbedre konkurrenceevnen.

| (2) | Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

| (4) | Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(4)

Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

| (5) | Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(5)

Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

| (6) | Den 27. april 2011 afleverede Tyskland sin 2011-opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2011-2015 og den 7. april 2011 sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(6)

Den 27. april 2011 afleverede Tyskland sin 2011-opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2011-2015 og den 7. april 2011 sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (7) | Den tyske økonomi var relativt solid, da krisen startede. Sammenbruddet i verdenshandelen resulterede dog i, at eksporten og investeringerne kollapsede i 2009, således at der skete et rekordstort fald i den reale BNP på 4,7 %. Ledigheden har dog efter at være steget en smule været faldende igen siden ultimo 2009. Arbejdsmarkedets omstillingsevne skyldes de gavnlige virkninger, som tidligere reformer, der gjorde det lettere at nedsætte arbejdstiden og at understøtte korttidsarbejde, har haft. Der er sket et kraftigt opsving i økonomien efter recessionen, idet det reale BNP steg med 3,6 % i 2010. Eksporten har i vid udstrækning rettet op på det massive fald, der blev noteret i 2009, og banet vejen for et bredere opsving, hvilket også har været med til at mindske overskuddet på betalingsbalancens løbende poster. Økonomien er blevet endnu mere konkurrencedygtig i forhold til de fleste andre medlemsstater i euroområdet. Efter at det offentlige budget havde været i balance, måtte der i 2009 noteres et underskud på 3 % af BNP, hvilket skyldtes fuldt fungerende automatiske stabilisatorer og diskretionære foranstaltninger for at modvirke den økonomiske afmatning. Det økonomiske opsving var med til at dæmme op for underskuddet i 2010 (3,3 % af BNP) til trods for de omfattende finanspolitiske incitamenter og finansielle markedsstøtteforanstaltninger. |
| --- | --- |

(7)

Den tyske økonomi var relativt solid, da krisen startede. Sammenbruddet i verdenshandelen resulterede dog i, at eksporten og investeringerne kollapsede i 2009, således at der skete et rekordstort fald i den reale BNP på 4,7 %. Ledigheden har dog efter at være steget en smule været faldende igen siden ultimo 2009. Arbejdsmarkedets omstillingsevne skyldes de gavnlige virkninger, som tidligere reformer, der gjorde det lettere at nedsætte arbejdstiden og at understøtte korttidsarbejde, har haft. Der er sket et kraftigt opsving i økonomien efter recessionen, idet det reale BNP steg med 3,6 % i 2010. Eksporten har i vid udstrækning rettet op på det massive fald, der blev noteret i 2009, og banet vejen for et bredere opsving, hvilket også har været med til at mindske overskuddet på betalingsbalancens løbende poster. Økonomien er blevet endnu mere konkurrencedygtig i forhold til de fleste andre medlemsstater i euroområdet. Efter at det offentlige budget havde været i balance, måtte der i 2009 noteres et underskud på 3 % af BNP, hvilket skyldtes fuldt fungerende automatiske stabilisatorer og diskretionære foranstaltninger for at modvirke den økonomiske afmatning. Det økonomiske opsving var med til at dæmme op for underskuddet i 2010 (3,3 % af BNP) til trods for de omfattende finanspolitiske incitamenter og finansielle markedsstøtteforanstaltninger.

| (8) | Baseret på vurderingen af det opdaterede stabilitetsprogram i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for stabilitetsprogrammet, er forsigtigt for 2011 og plausibelt derefter, også vurderet i forhold til Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2011. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes Det reale BNP at stige med 2,3 % i 2011, hvorefter det kun vil stige med 1,8 % i 2012 og med gennemsnitligt 1,5 % i 2013-2015. Ifølge stabilitetsprogrammet er det planen at reducere underskuddet, så det kommer til at ligge under referenceværdien på 3 % af BNP allerede i 2011, hvilket er to år før den frist, Rådet har sat, og at gøre yderligere fremskridt med hensyn til at nå den mellemfristede målsætning, som er et strukturelt budgetunderskud på 0,5 % af BNP, i 2014. Efter den forventede korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud medfører stabilitetsprogrammets planlagte tilpasning mod den mellemfristede målsætning, at underskuddet i 2013 og 2014 falder til under benchmark, som er 0,5 % af BNP. Mens gældskvoten blev trappet op med næsten 10 procentpoint i 2010 (3), forventes den at begynde at falde i 2011 og skulle komme til at ligge på 75,5 % af BNP i 2015, hvilket fortsat er over traktatens referenceværdi. Risiciene for budgetfremskrivningen er i det store og hele afbalancerede for 2011, men resultaterne kan efterfølgende blive svagere end forventet, fordi nogle besparelser måske ikke kan gennemføres som planlagt. Nogle foranstaltninger er stadig til debat (fx energiafgift og afgift på finansielle transaktioner), og andre mangler at blive præciseret (fx effektivitetsforbedringer inden for den offentlige forvaltning). Desuden kan det ikke udelukkes, at der indføres yderligere finansielle markedsstøtteforanstaltninger. Ifølge Kommissionens seneste vurdering, synes risiciene for så vidt angår de offentlige finansers langsigtede holdbarhed at være middelstore. |
| --- | --- |

(8)

Baseret på vurderingen af det opdaterede stabilitetsprogram i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for stabilitetsprogrammet, er forsigtigt for 2011 og plausibelt derefter, også vurderet i forhold til Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2011. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes Det reale BNP at stige med 2,3 % i 2011, hvorefter det kun vil stige med 1,8 % i 2012 og med gennemsnitligt 1,5 % i 2013-2015. Ifølge stabilitetsprogrammet er det planen at reducere underskuddet, så det kommer til at ligge under referenceværdien på 3 % af BNP allerede i 2011, hvilket er to år før den frist, Rådet har sat, og at gøre yderligere fremskridt med hensyn til at nå den mellemfristede målsætning, som er et strukturelt budgetunderskud på 0,5 % af BNP, i 2014. Efter den forventede korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud medfører stabilitetsprogrammets planlagte tilpasning mod den mellemfristede målsætning, at underskuddet i 2013 og 2014 falder til under benchmark, som er 0,5 % af BNP. Mens gældskvoten blev trappet op med næsten 10 procentpoint i 2010 (3), forventes den at begynde at falde i 2011 og skulle komme til at ligge på 75,5 % af BNP i 2015, hvilket fortsat er over traktatens referenceværdi. Risiciene for budgetfremskrivningen er i det store og hele afbalancerede for 2011, men resultaterne kan efterfølgende blive svagere end forventet, fordi nogle besparelser måske ikke kan gennemføres som planlagt. Nogle foranstaltninger er stadig til debat (fx energiafgift og afgift på finansielle transaktioner), og andre mangler at blive præciseret (fx effektivitetsforbedringer inden for den offentlige forvaltning). Desuden kan det ikke udelukkes, at der indføres yderligere finansielle markedsstøtteforanstaltninger. Ifølge Kommissionens seneste vurdering, synes risiciene for så vidt angår de offentlige finansers langsigtede holdbarhed at være middelstore.

| (9) | Siden der i forbindelse med den nylige reform af sundhedsvæsenet blev indført foranstaltninger til at bremse udgiftsstigninger i 2011 og 2012, vil yderligere foranstaltninger til at effektivisere de offentlige udgifter på sundhedsområdet og til langtidspleje desuden støtte den planlagte konsolideringsstrategi. Samtidig vil fastholdelsen af en overvejende vækstorienteret konsolideringskurs, hvor der er afsat de fornødne udgifter til uddannelse, hjælpe med til at styrke vækstpotentialet på lang sigt. |
| --- | --- |

(9)

Siden der i forbindelse med den nylige reform af sundhedsvæsenet blev indført foranstaltninger til at bremse udgiftsstigninger i 2011 og 2012, vil yderligere foranstaltninger til at effektivisere de offentlige udgifter på sundhedsområdet og til langtidspleje desuden støtte den planlagte konsolideringsstrategi. Samtidig vil fastholdelsen af en overvejende vækstorienteret konsolideringskurs, hvor der er afsat de fornødne udgifter til uddannelse, hjælpe med til at styrke vækstpotentialet på lang sigt.

| (10) | Selv om de tyske finanspolitiske regler er blevet betydeligt skærpet med indførelsen af et nyt sæt forfatningsmæssige budgetregler, oprettelsen af stabilitetsrådet (Stabilitätsrat) og indførelsen af alarmsystemet, der skal forhindre alvorlige budgetproblemer, mangler budgetreglerne stadig at blive fuldstændigt gennemført på delstatsplan. En yderligere konsolidering af den dermed forbundne overvågnings- og sanktionsmekanisme vil øge den generelle tillid til de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(10)

Selv om de tyske finanspolitiske regler er blevet betydeligt skærpet med indførelsen af et nyt sæt forfatningsmæssige budgetregler, oprettelsen af stabilitetsrådet (Stabilitätsrat) og indførelsen af alarmsystemet, der skal forhindre alvorlige budgetproblemer, mangler budgetreglerne stadig at blive fuldstændigt gennemført på delstatsplan. En yderligere konsolidering af den dermed forbundne overvågnings- og sanktionsmekanisme vil øge den generelle tillid til de offentlige finanser.

| (11) | Krisen har afsløret alvorlige svagheder i banksektoren. Store tab og værdinedskrivninger i forbindelse med internationale investeringer i subprimelån og strukturerede aktiver svækkede nogle bankers kapitalgrundlag og nødvendiggjorde omfattende offentlige indgreb. Krisen har også afsløret svagheder ved nogle delstatsbanker (Landesbanken), der i forvejen led under ineffektive risikoforvaltningsstrukturer og en manglende rentabel forretningsmodel, før krisen indtraf. En yderligere reform af banksektoren, herunder en omstrukturering af delstatsbanker, der har brug for en rentabel og tilstrækkeligt finansieret forretningsmodel, og en skærpelse af de retlige og tilsynsmæssige rammer vil bidrage til at bevare finanssektorens stabilitet og også sikre en mere effektiv allokering af nationalopsparingen som et middel til at understøtte efterspørgslen og investeringerne inden for landets grænser. |
| --- | --- |

(11)

Krisen har afsløret alvorlige svagheder i banksektoren. Store tab og værdinedskrivninger i forbindelse med internationale investeringer i subprimelån og strukturerede aktiver svækkede nogle bankers kapitalgrundlag og nødvendiggjorde omfattende offentlige indgreb. Krisen har også afsløret svagheder ved nogle delstatsbanker (Landesbanken), der i forvejen led under ineffektive risikoforvaltningsstrukturer og en manglende rentabel forretningsmodel, før krisen indtraf. En yderligere reform af banksektoren, herunder en omstrukturering af delstatsbanker, der har brug for en rentabel og tilstrækkeligt finansieret forretningsmodel, og en skærpelse af de retlige og tilsynsmæssige rammer vil bidrage til at bevare finanssektorens stabilitet og også sikre en mere effektiv allokering af nationalopsparingen som et middel til at understøtte efterspørgslen og investeringerne inden for landets grænser.

| (12) | Den tyske økonomis vækstpotentiale og strukturelle konkurrenceevne afhænger i vid udstrækning af en veluddannet, kvalificeret arbejdsstyrke, men der er overhængende fare for mangel på arbejdskraft på grund af den demografiske udvikling. Dette understreger nødvendigheden af, at arbejdskraftpotentialet udnyttes fuldt ud, ved at hindringerne for, at bestemte grupper kan komme ind på arbejdsmarkedet, fjernes (ældre arbejdstagere, kvinder, lavtkvalificerede arbejdstagere og statsborgere fra tredjelande), og ved at den menneskelige kapital videreudvikles. Mindskes skattekilen, der stadig er stor især for de lave og mellemstore indkomster, vil det skabe et større incitament til at arbejde, samtidig med at lønstigningerne i større omfang kan omdannes til højere disponible indkomster og dermed større indenlandsk efterspørgsel. Den marginale indkomstskat for sekundære forsørgere, der er høj på grund af den fælles beskatning af par, virker afskrækkende for udbuddet af arbejdskraft. Den faktor-skatteklasse (Faktorverfahren), der blev introduceret i 2009 tillader, at den individuelle månedlige skattebyrde afspejler den personlige indkomst for hver person., men skattebyrden for det samlede år er fortsat uændret. Virkning af denne reform på arbejdsmarkedet bør overvåges. I den sammenhæng kan yderligere foranstaltninger til at reducere eventuelle hindringer for arbejde være nødvendige. En yderligere forbedring af børnepasningsmulighederne vil især også kunne øge den stadig lille arbejdsstyrke af kvinder, der er på fuld tid. En forøgelse af antallet af personer med kvalifikationer opnået ved erhvervsuddannelse vil desuden kunne forbedre lavtkvalificerede arbejdstageres beskæftigelsesmuligheder. |
| --- | --- |

(12)

Den tyske økonomis vækstpotentiale og strukturelle konkurrenceevne afhænger i vid udstrækning af en veluddannet, kvalificeret arbejdsstyrke, men der er overhængende fare for mangel på arbejdskraft på grund af den demografiske udvikling. Dette understreger nødvendigheden af, at arbejdskraftpotentialet udnyttes fuldt ud, ved at hindringerne for, at bestemte grupper kan komme ind på arbejdsmarkedet, fjernes (ældre arbejdstagere, kvinder, lavtkvalificerede arbejdstagere og statsborgere fra tredjelande), og ved at den menneskelige kapital videreudvikles. Mindskes skattekilen, der stadig er stor især for de lave og mellemstore indkomster, vil det skabe et større incitament til at arbejde, samtidig med at lønstigningerne i større omfang kan omdannes til højere disponible indkomster og dermed større indenlandsk efterspørgsel. Den marginale indkomstskat for sekundære forsørgere, der er høj på grund af den fælles beskatning af par, virker afskrækkende for udbuddet af arbejdskraft. Den faktor-skatteklasse (Faktorverfahren), der blev introduceret i 2009 tillader, at den individuelle månedlige skattebyrde afspejler den personlige indkomst for hver person., men skattebyrden for det samlede år er fortsat uændret. Virkning af denne reform på arbejdsmarkedet bør overvåges. I den sammenhæng kan yderligere foranstaltninger til at reducere eventuelle hindringer for arbejde være nødvendige. En yderligere forbedring af børnepasningsmulighederne vil især også kunne øge den stadig lille arbejdsstyrke af kvinder, der er på fuld tid. En forøgelse af antallet af personer med kvalifikationer opnået ved erhvervsuddannelse vil desuden kunne forbedre lavtkvalificerede arbejdstageres beskæftigelsesmuligheder.

| (13) | Tyskland har for nylig truffet nogle beslutninger, der får vidtrækkende konsekvenser for dets fremtidige energimiks. For at energikonceptet kan gennemføres, skal der ske en fundamental omlægning af energiforsyningen, og det vil påvirke energipriserne og økonomiens konkurrenceevne på mellemlang og lang sigt. Omkostningseffektivitet bør derfor være det vigtigste overordnede princip ved gennemførelsen af energikonceptet baseret på effektivt energiforbrug, omkostningseffektive støtteordninger og fungerende elforsyningsnet til vedvarende energi og konkurrencedygtige energimarkeder. |
| --- | --- |

(13)

Tyskland har for nylig truffet nogle beslutninger, der får vidtrækkende konsekvenser for dets fremtidige energimiks. For at energikonceptet kan gennemføres, skal der ske en fundamental omlægning af energiforsyningen, og det vil påvirke energipriserne og økonomiens konkurrenceevne på mellemlang og lang sigt. Omkostningseffektivitet bør derfor være det vigtigste overordnede princip ved gennemførelsen af energikonceptet baseret på effektivt energiforbrug, omkostningseffektive støtteordninger og fungerende elforsyningsnet til vedvarende energi og konkurrencedygtige energimarkeder.

| (14) | Øget konkurrence i servicesektoren vil være med til at øge produktiviteten og støtte den indenlandske efterspørgsel. Mere dynamisk vækst i servicesektoren vil kunne bidrage til at udvide grundlaget for stigende udbud og efterspørgsel i Tyskland. Selv om der i de senere år er sket betydelige fremskridt som følge af gennemførelsen af servicedirektivet, ser der ud til at være mulighed for yderligere at reducere barriererne for virksomhedernes adgang til og udtræden af markedet, især ved at autorisations- og bevillingssystemet forenkles endnu mere, og for at gøre reglerne for udøvelsen af visse liberale tjenesteydelser (f.eks. ingeniører, arkitekter, farmaceuter og advokater) enklere. Begrundelsen for reglerne for visse håndværksfag og hvorvidt disse regler er tilstrækkelige bør undersøges. Hvad angår netværksydelser, kan konkurrencen stadig forbedres i særdeleshed i jernbanesektoren. En styrkelse af forbundsnetagenturets (Bundesnetzagentur) tilsynsførende rolle og adgang for konkurrenter til salgs- og billetinfrastrukturer vil fremme konkurrencen på kort sigt. |
| --- | --- |

(14)

Øget konkurrence i servicesektoren vil være med til at øge produktiviteten og støtte den indenlandske efterspørgsel. Mere dynamisk vækst i servicesektoren vil kunne bidrage til at udvide grundlaget for stigende udbud og efterspørgsel i Tyskland. Selv om der i de senere år er sket betydelige fremskridt som følge af gennemførelsen af servicedirektivet, ser der ud til at være mulighed for yderligere at reducere barriererne for virksomhedernes adgang til og udtræden af markedet, især ved at autorisations- og bevillingssystemet forenkles endnu mere, og for at gøre reglerne for udøvelsen af visse liberale tjenesteydelser (f.eks. ingeniører, arkitekter, farmaceuter og advokater) enklere. Begrundelsen for reglerne for visse håndværksfag og hvorvidt disse regler er tilstrækkelige bør undersøges. Hvad angår netværksydelser, kan konkurrencen stadig forbedres i særdeleshed i jernbanesektoren. En styrkelse af forbundsnetagenturets (Bundesnetzagentur) tilsynsførende rolle og adgang for konkurrenter til salgs- og billetinfrastrukturer vil fremme konkurrencen på kort sigt.

| (15) | Yderligere reformer for at forbedre adgangen til og kvaliteten af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet er nøglen til at sikre en tilstrækkeligt kvalificeret arbejdsstyrke, også når man tager den demografiske udvikling i betragtning. Der forventes især knaphed på arbejdstagere med mellemlang og lang uddannelse, navnlig inden for matematik, videnskab og teknologi. De unges uddannelsesniveau i Tyskland ligger under EU-gennemsnittet, både når det gælder afsluttet uddannelse på gymnasieniveau og afsluttede videregående uddannelser. Udvides førskoleundervisnings- og heldagsskoletilbuddene, og lettes overgangen mellem forskellige strenge i skolesystemet, kan det give bedre uddannelsesresultater. |
| --- | --- |

(15)

Yderligere reformer for at forbedre adgangen til og kvaliteten af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet er nøglen til at sikre en tilstrækkeligt kvalificeret arbejdsstyrke, også når man tager den demografiske udvikling i betragtning. Der forventes især knaphed på arbejdstagere med mellemlang og lang uddannelse, navnlig inden for matematik, videnskab og teknologi. De unges uddannelsesniveau i Tyskland ligger under EU-gennemsnittet, både når det gælder afsluttet uddannelse på gymnasieniveau og afsluttede videregående uddannelser. Udvides førskoleundervisnings- og heldagsskoletilbuddene, og lettes overgangen mellem forskellige strenge i skolesystemet, kan det give bedre uddannelsesresultater.

| (16) | Tyskland har givet en række tilsagn under europluspagten. Finanspolitisk går tilsagnene på, at det uforholdsmæssigt store underskud skal nedbringes allerede i 2011, og at de mål, der er opstillet ifølge de nationale budgetregler, skal nås tidligst muligt i 2011-2012. Foranstaltningerne til at styrke den finansielle stabilitet omfatter effektiv regulering af og tilsyn med kapitalmarkedet. Beskæftigelsesforanstaltningerne er koncentreret om erhvervsfrekvensen (reform af aktive arbejdsmarkedsinstrumenter, bedre integrering af personer med liberale erhverv og kvalifikationer opnået i andre lande og bedre integrering af indvandrere) og uddannelse (grundlæggende uddannelsespagt). Konkurrenceforanstaltningerne er koncentreret om netværksindustrierne, energi- og servicesektoren (dvs. markedstransparensagentur for elektricitets- og gassektoren, et program for »eltrafik« og flere midler til transportinfrastruktur) og om uddannelse (dvs. initiativ vedrørende fremragende resultater for at fremme videregående uddannelsesinstitutioner og finansiering af universitetspagten). Disse tilsagn henviser til de fire områder i pagten. De afspejler i vid udstrækning den bredere reformdagsorden i stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Flere politikområder er dog ikke omfattet af de tilsagn, der er afgivet under pagten (f.eks. omstrukturering af delstatsbankerne eller skattekilen på arbejde) eller berøres kun perifert (adgang til større konkurrence i servicesektoren og netværksindustrierne). Tilsagnene i europluspagten er blevet vurderet og taget i betragtning i henstillingerne. |
| --- | --- |

(16)

Tyskland har givet en række tilsagn under europluspagten. Finanspolitisk går tilsagnene på, at det uforholdsmæssigt store underskud skal nedbringes allerede i 2011, og at de mål, der er opstillet ifølge de nationale budgetregler, skal nås tidligst muligt i 2011-2012. Foranstaltningerne til at styrke den finansielle stabilitet omfatter effektiv regulering af og tilsyn med kapitalmarkedet. Beskæftigelsesforanstaltningerne er koncentreret om erhvervsfrekvensen (reform af aktive arbejdsmarkedsinstrumenter, bedre integrering af personer med liberale erhverv og kvalifikationer opnået i andre lande og bedre integrering af indvandrere) og uddannelse (grundlæggende uddannelsespagt). Konkurrenceforanstaltningerne er koncentreret om netværksindustrierne, energi- og servicesektoren (dvs. markedstransparensagentur for elektricitets- og gassektoren, et program for »eltrafik« og flere midler til transportinfrastruktur) og om uddannelse (dvs. initiativ vedrørende fremragende resultater for at fremme videregående uddannelsesinstitutioner og finansiering af universitetspagten). Disse tilsagn henviser til de fire områder i pagten. De afspejler i vid udstrækning den bredere reformdagsorden i stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Flere politikområder er dog ikke omfattet af de tilsagn, der er afgivet under pagten (f.eks. omstrukturering af delstatsbankerne eller skattekilen på arbejde) eller berøres kun perifert (adgang til større konkurrence i servicesektoren og netværksindustrierne). Tilsagnene i europluspagten er blevet vurderet og taget i betragtning i henstillingerne.

| (17) | Kommissionen har vurderet Tysklands stabilitetsprogram og nationale reformprogram, herunder tilsagnene under europluspagten. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Tyskland, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. På den baggrund mener Kommissionen, at den tyske budgetstrategi bør gennemføres som planlagt. En fyldestgørende strukturel tilpasningsindsats i retning af den mellemfristede målsætning bør også sikres derefter, samtidig med at der holdes en vækstvenlig konsolideringskurs. I 2011-2012 bør der desuden træffes foranstaltninger til at sikre stabiliteten i det finansielle system (f.eks. ved en omstrukturering af delstatsbankerne), til at styrke de indenlandske vækstkilder ved at øge erhvervsfrekvensen, ved at skattekilen i forbindelse med arbejde mindskes, til at adgangen til uddannelse og kvaliteten heraf forbedres, og til at der gives mulighed for større konkurrence inden for servicesektoren, handel og liberale erhverv og netværksindustrierne. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har vurderet Tysklands stabilitetsprogram og nationale reformprogram, herunder tilsagnene under europluspagten. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Tyskland, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. På den baggrund mener Kommissionen, at den tyske budgetstrategi bør gennemføres som planlagt. En fyldestgørende strukturel tilpasningsindsats i retning af den mellemfristede målsætning bør også sikres derefter, samtidig med at der holdes en vækstvenlig konsolideringskurs. I 2011-2012 bør der desuden træffes foranstaltninger til at sikre stabiliteten i det finansielle system (f.eks. ved en omstrukturering af delstatsbankerne), til at styrke de indenlandske vækstkilder ved at øge erhvervsfrekvensen, ved at skattekilen i forbindelse med arbejde mindskes, til at adgangen til uddannelse og kvaliteten heraf forbedres, og til at der gives mulighed for større konkurrence inden for servicesektoren, handel og liberale erhverv og netværksindustrierne.

| (18) | På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 2. december 2009 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Tysklands stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse (4) afspejles især i henstilling 1) nedenfor. Under hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Tysklands nationale reformprogram, |
| --- | --- |

(18)

På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 2. december 2009 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Tysklands stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse (4) afspejles især i henstilling 1) nedenfor. Under hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Tysklands nationale reformprogram,

HENSTILLER, at Tyskland i perioden 2011-2012 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1. | Gennemføre budgetstrategien for 2012 og følgende år som planlagt, for derved at bringe den høje offentlige gældskvote på en nedadgående kurs i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Sikre en fyldestgørende strukturel tilpasningsindsats i retning af den mellemfristede målsætning derefter. Gennemføre budgetreglerne endeligt på delstatsplan og styrke den tilsvarende overvågnings- og sanktionsmekanisme yderligere. Holde en vækstvenlig konsolideringskurs, især ved at der afsættes passende midler til uddannelse, og ved at de offentlige udgifter på sundhedsområdet og til langtidspleje effektiviseres. |
| --- | --- |

1.

Gennemføre budgetstrategien for 2012 og følgende år som planlagt, for derved at bringe den høje offentlige gældskvote på en nedadgående kurs i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Sikre en fyldestgørende strukturel tilpasningsindsats i retning af den mellemfristede målsætning derefter. Gennemføre budgetreglerne endeligt på delstatsplan og styrke den tilsvarende overvågnings- og sanktionsmekanisme yderligere. Holde en vækstvenlig konsolideringskurs, især ved at der afsættes passende midler til uddannelse, og ved at de offentlige udgifter på sundhedsområdet og til langtidspleje effektiviseres.

| 2. | Sætte ind over for de strukturelle svagheder i finanssektoren, især ved at delstatsbanker, som har brug for en tilstrækkeligt finansieret og rentabel forretningsmodel, omstruktureres. |
| --- | --- |

2.

Sætte ind over for de strukturelle svagheder i finanssektoren, især ved at delstatsbanker, som har brug for en tilstrækkeligt finansieret og rentabel forretningsmodel, omstruktureres.

| 3. | Øge erhvervsfrekvensen ved at der skabes mere lige adgang til uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet, og ved at der tages yderligere skridt til at reducere den store skattekile på en budgetneutral måde og forbedre incitamenterne til at arbejde for personer med udsigt til lav indkomst. Øge antallet af daginstitutioner og heldagsskoler og overvåge virkningerne af de nylige reformforanstaltninger til at reducere de skattemæssige regler, der får sekundære forsørgere til at afholde sig fra at arbejde og træffe yderligere foranstaltninger i tilfælde af at hindringer fortsat består. |
| --- | --- |

3.

Øge erhvervsfrekvensen ved at der skabes mere lige adgang til uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet, og ved at der tages yderligere skridt til at reducere den store skattekile på en budgetneutral måde og forbedre incitamenterne til at arbejde for personer med udsigt til lav indkomst. Øge antallet af daginstitutioner og heldagsskoler og overvåge virkningerne af de nylige reformforanstaltninger til at reducere de skattemæssige regler, der får sekundære forsørgere til at afholde sig fra at arbejde og træffe yderligere foranstaltninger i tilfælde af at hindringer fortsat består.

| 4. | Afskaffe ubegrundede restriktioner, der gælder for liberale tjenesteydelser og for visse håndværksfagene. For at øge konkurrencen i netværksindustrierne bør forbundsnetagenturets tilsynsrolle styrkes i jernbanesektoren, og i forbindelse med det bebudede nationale energikoncept bør der fokuseres på at gøre loven om vedvarende energi mere omkostningseffektiv på lang sigt, at sikre, at energiproduktionen og -transmissionen bliver gjort reelt uafhængige af hinanden, og at forbedre de grænseoverskridende samkøringslinjer. |
| --- | --- |

4.

Afskaffe ubegrundede restriktioner, der gælder for liberale tjenesteydelser og for visse håndværksfagene. For at øge konkurrencen i netværksindustrierne bør forbundsnetagenturets tilsynsrolle styrkes i jernbanesektoren, og i forbindelse med det bebudede nationale energikoncept bør der fokuseres på at gøre loven om vedvarende energi mere omkostningseffektiv på lang sigt, at sikre, at energiproduktionen og -transmissionen bliver gjort reelt uafhængige af hinanden, og at forbedre de grænseoverskridende samkøringslinjer.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2011.

På Rådets vegne

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 138 af 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Springet i 2010 skyldtes for en stor del, at to kriseramte banker overdrog værdiforringede aktiver til hver deres »røde bank«, som sorterer under det offentlige. I tråd med Eurostats vejledning i regnskabsregler for afviklingsselskaber havde de »røde bankers« tilsvarende passiver direkte indflydelse på gældskvoten.

3

(4)  I henhold til artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97.

4

---

| 19.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/13

---

RÅDETS HENSTILLING

af 12. juli 2011

om Nederlandenes nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2015

2011/C 212/04

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for at sikre en holdbar vækst og forbedre konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for at sikre en holdbar vækst og forbedre konkurrenceevnen.

| (2) | Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

| (4) | Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(4)

Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

| (5) | Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(5)

Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

| (6) | Den 29. april 2011 afleverede Nederlandene sin 2011-opdatering af stabilitetsprogrammet, der dækker perioden 2011-2015, og sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(6)

Den 29. april 2011 afleverede Nederlandene sin 2011-opdatering af stabilitetsprogrammet, der dækker perioden 2011-2015, og sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (7) | Trods tidligere solide resultater led den meget åbne nederlandske økonomi i betydelig grad, efterhånden som krisen udfoldede sig: det reale BNP faldt med næsten 4 % i 2009. Genopretningen tog sin begyndelse i anden halvdel af 2009 anført af en stigning i den udenlandske efterspørgsel og tog til i styrke i første halvdel af 2010, hvilket resulterede i en BNP-vækst på 1,8 %. Krisen fik relativt begrænsede konsekvenser for arbejdsmarkedet. Ledigheden forventes gradvist at aftage over de kommende to år fra 4,5 % i 2010 til 4 % i 2012. Krisen påvirkede i høj grad de nederlandske offentlige finanser, og det offentlige underskud steg til 5,5 % af BNP i 2009 og 5,4 % i 2010. Den statslige indsats for at støtte de finansielle institutioner og stabilisere finansmarkederne førte til en stigning i den offentlige gældskvote med 15 procentpoint af BNP, og gældskvoten nåede 60,8 % af BNP i 2009. |
| --- | --- |

(7)

Trods tidligere solide resultater led den meget åbne nederlandske økonomi i betydelig grad, efterhånden som krisen udfoldede sig: det reale BNP faldt med næsten 4 % i 2009. Genopretningen tog sin begyndelse i anden halvdel af 2009 anført af en stigning i den udenlandske efterspørgsel og tog til i styrke i første halvdel af 2010, hvilket resulterede i en BNP-vækst på 1,8 %. Krisen fik relativt begrænsede konsekvenser for arbejdsmarkedet. Ledigheden forventes gradvist at aftage over de kommende to år fra 4,5 % i 2010 til 4 % i 2012. Krisen påvirkede i høj grad de nederlandske offentlige finanser, og det offentlige underskud steg til 5,5 % af BNP i 2009 og 5,4 % i 2010. Den statslige indsats for at støtte de finansielle institutioner og stabilisere finansmarkederne førte til en stigning i den offentlige gældskvote med 15 procentpoint af BNP, og gældskvoten nåede 60,8 % af BNP i 2009.

| (8) | Baseret på vurderingen af det opdaterede stabilitetsprogram i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for de budgetfremskrivninger, som fremlægges i stabilitetsprogrammet, er plausibelt. Stabilitetsprogrammet bygger på lidt mere forsigtige fremskrivninger for væksten i 2011 og 2012 end Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2011. Ifølge stabilitetsprogrammet planlægges det at reducere det offentlige underskud til mindre end referenceværdien på 3 % i 2012, dvs. et år tidligere end henstillet under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Ud fra tallene i stabilitetsprogrammet vil den mellemfristede målsætning, dvs. et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP, næsten blive nået ved stabilitetsprogramperiodens udløb, idet Kommissionens beregning af den strukturelle saldo når frem til -0,8 % af BNP i 2015. Budgetstrategien underbygges til fulde af tilstrækkeligt specificerede foranstaltninger frem til 2015, skønt gennemførelsen af disse er behæftet med visse risici navnlig vedrørende evnen til at udligne budgetoverskridelser inden for sundhedsplejen og føre tilsyn med lokale myndigheders udgifter. Den årlige finanspolitiske indsats ligger på 0,75 % af BNP i perioden 2011-2013 i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. I årene efter fristen for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud (2014 og 2015) forbedres den genberegnede strukturelle saldo med 0,25 % i 2014 og 0,5 % i 2015; derved når man ikke helt op på den påkrævede forbedring på 0,5 % af den strukturelle saldo, før den mellemfristede målsætning nås. |
| --- | --- |

(8)

Baseret på vurderingen af det opdaterede stabilitetsprogram i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for de budgetfremskrivninger, som fremlægges i stabilitetsprogrammet, er plausibelt. Stabilitetsprogrammet bygger på lidt mere forsigtige fremskrivninger for væksten i 2011 og 2012 end Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2011. Ifølge stabilitetsprogrammet planlægges det at reducere det offentlige underskud til mindre end referenceværdien på 3 % i 2012, dvs. et år tidligere end henstillet under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Ud fra tallene i stabilitetsprogrammet vil den mellemfristede målsætning, dvs. et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP, næsten blive nået ved stabilitetsprogramperiodens udløb, idet Kommissionens beregning af den strukturelle saldo når frem til -0,8 % af BNP i 2015. Budgetstrategien underbygges til fulde af tilstrækkeligt specificerede foranstaltninger frem til 2015, skønt gennemførelsen af disse er behæftet med visse risici navnlig vedrørende evnen til at udligne budgetoverskridelser inden for sundhedsplejen og føre tilsyn med lokale myndigheders udgifter. Den årlige finanspolitiske indsats ligger på 0,75 % af BNP i perioden 2011-2013 i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. I årene efter fristen for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud (2014 og 2015) forbedres den genberegnede strukturelle saldo med 0,25 % i 2014 og 0,5 % i 2015; derved når man ikke helt op på den påkrævede forbedring på 0,5 % af den strukturelle saldo, før den mellemfristede målsætning nås.

| (9) | Den budgetkonsolidering, som er planlagt og gennemført af de nederlandske myndigheder, hviler i høj grad på strukturelle udgiftsnedskæringer, der beløber sig til ca. 3 % af BNP ved stabilitetsprogramperiodens udløb (2015) sammenholdt med referencescenariet. Den deraf følgende tilpasning forventes at resultere i et fald i det offentlige underskud fra 3,8 % af BNP i 2011 til 2,4 % af BNP i 2012 og i et yderligere fald i årlige etaper på ca. 0,5 % i perioden 2013-2015. Nederlandene er fast besluttet på at nå disse mål. Friholdes vækstfremmende politikområder såsom uddannelse fra budgetnedskæringer, undgås det at hæmme det økonomiske vækstpotentiale, og der bidrages til at opnå en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. |
| --- | --- |

(9)

Den budgetkonsolidering, som er planlagt og gennemført af de nederlandske myndigheder, hviler i høj grad på strukturelle udgiftsnedskæringer, der beløber sig til ca. 3 % af BNP ved stabilitetsprogramperiodens udløb (2015) sammenholdt med referencescenariet. Den deraf følgende tilpasning forventes at resultere i et fald i det offentlige underskud fra 3,8 % af BNP i 2011 til 2,4 % af BNP i 2012 og i et yderligere fald i årlige etaper på ca. 0,5 % i perioden 2013-2015. Nederlandene er fast besluttet på at nå disse mål. Friholdes vækstfremmende politikområder såsom uddannelse fra budgetnedskæringer, undgås det at hæmme det økonomiske vækstpotentiale, og der bidrages til at opnå en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud.

| (10) | Ud over en konsolidering på kort sigt består en af hovedudfordringerne i at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, hvilket vanskeliggøres af den kraftige stigning i aldersrelaterede udgifter. Aldringens langsigtede omkostninger ligger klart over EU-gennemsnittet, navnlig hvad angår langtidspleje og pension. Den forventede stigning i udgifterne til langtidspleje er den største i Europa, hvilket fremgår af Kommissionens rapport om befolkningsaldringen 2009. Dette skyldes frem for alt, at der allerede findes et omfattende formelt langtidsplejesystem (f.eks. langfristede offentlige forsikringer til dækning af personlig pleje, sygepleje, bistand, behandling og institutionsophold), samtidig med at uformel pleje spiller en mere begrænset rolle i Nederlandene. Ifølge Kommissionens seneste vurdering, synes risiciene for så vidt angår de offentlige finansers langsigtede holdbarhed at være høje. Ud over sine konsolideringsplaner, har den nederlandske regering forelagt parlamentet foranstaltninger, der vil støtte den langsigtede holdbarhed, herunder en forhøjelse i den lovbestemte pensionsalder, som endnu ikke er vedtaget. |
| --- | --- |

(10)

Ud over en konsolidering på kort sigt består en af hovedudfordringerne i at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, hvilket vanskeliggøres af den kraftige stigning i aldersrelaterede udgifter. Aldringens langsigtede omkostninger ligger klart over EU-gennemsnittet, navnlig hvad angår langtidspleje og pension. Den forventede stigning i udgifterne til langtidspleje er den største i Europa, hvilket fremgår af Kommissionens rapport om befolkningsaldringen 2009. Dette skyldes frem for alt, at der allerede findes et omfattende formelt langtidsplejesystem (f.eks. langfristede offentlige forsikringer til dækning af personlig pleje, sygepleje, bistand, behandling og institutionsophold), samtidig med at uformel pleje spiller en mere begrænset rolle i Nederlandene. Ifølge Kommissionens seneste vurdering, synes risiciene for så vidt angår de offentlige finansers langsigtede holdbarhed at være høje. Ud over sine konsolideringsplaner, har den nederlandske regering forelagt parlamentet foranstaltninger, der vil støtte den langsigtede holdbarhed, herunder en forhøjelse i den lovbestemte pensionsalder, som endnu ikke er vedtaget.

| (11) | Nederlandenes arbejdsmarked er kendetegnet ved en relativt høj erhvervsfrekvens, en høj arbejdsproduktivitet pr. arbejdet time og lav ledighed. Hovedudfordringen for arbejdsmarkedet vil bestå i at forbedre udnyttelsen af det uudnyttede arbejdskraftpotentiale, især med henblik på at kompensere for det forventede fald i den erhvervsaktive del af befolkningen som følge af aldringen. Det gennemsnitlige antal arbejdstimer pr. år er det laveste i EU, hvilket bekræftes af de nyeste disponible data. Det lave antal arbejdstimer følger af den meget høje andel af befolkningen, der arbejder på deltid, navnlig kvinder, hvilket afspejler dels personlige præferencer, men også finansielle faktorer, som begrænser incitamenterne til at komme ind på arbejdsmarkedet eller forøge antallet af arbejdstimer. Pt. er en af de væsentligste hindringer for, at den part, der ikke tjener husholdningens hovedindkomst, kommer ind på arbejdsmarkedet eller forøger sine arbejdstimer i Nederlandene, den høje marginalskat på indtægt nr. 2, hvilket i nogle tilfælde kan overstige 80 %, bl.a. som følge af det generelle skattefradrag og nedsættelse af indkomstafhængige ydelser som f.eks. børnetilskuddet. |
| --- | --- |

(11)

Nederlandenes arbejdsmarked er kendetegnet ved en relativt høj erhvervsfrekvens, en høj arbejdsproduktivitet pr. arbejdet time og lav ledighed. Hovedudfordringen for arbejdsmarkedet vil bestå i at forbedre udnyttelsen af det uudnyttede arbejdskraftpotentiale, især med henblik på at kompensere for det forventede fald i den erhvervsaktive del af befolkningen som følge af aldringen. Det gennemsnitlige antal arbejdstimer pr. år er det laveste i EU, hvilket bekræftes af de nyeste disponible data. Det lave antal arbejdstimer følger af den meget høje andel af befolkningen, der arbejder på deltid, navnlig kvinder, hvilket afspejler dels personlige præferencer, men også finansielle faktorer, som begrænser incitamenterne til at komme ind på arbejdsmarkedet eller forøge antallet af arbejdstimer. Pt. er en af de væsentligste hindringer for, at den part, der ikke tjener husholdningens hovedindkomst, kommer ind på arbejdsmarkedet eller forøger sine arbejdstimer i Nederlandene, den høje marginalskat på indtægt nr. 2, hvilket i nogle tilfælde kan overstige 80 %, bl.a. som følge af det generelle skattefradrag og nedsættelse af indkomstafhængige ydelser som f.eks. børnetilskuddet.

| (12) | Gennemførelsen af aktive arbejdsmarkedspolitikker har tilsyneladende ikke frembragt positive resultater for en voksende og uensartet gruppe af delvist uarbejdsdygtige og langtidsledige, som må imødese en stigende risiko for strukturel arbejdsløshed. Tredjelandsborgere oplever særlige vanskeligheder, som forstærker de vedholdende beskæftigelses- og arbejdsløshedsskel. |
| --- | --- |

(12)

Gennemførelsen af aktive arbejdsmarkedspolitikker har tilsyneladende ikke frembragt positive resultater for en voksende og uensartet gruppe af delvist uarbejdsdygtige og langtidsledige, som må imødese en stigende risiko for strukturel arbejdsløshed. Tredjelandsborgere oplever særlige vanskeligheder, som forstærker de vedholdende beskæftigelses- og arbejdsløshedsskel.

| (13) | Det er lykkedes det nederlandske forsknings- og innovationssystem at fastholde sin innovative kapacitet, men den private sektors lave andel af investeringerne i forskning og udvikling vil kunne skade den fremtidige økonomiske vækst og den nederlandske økonomis konkurrenceevne. Regeringen tilsigter at skabe et attraktivt klima for forsknings- og innovationsintensive virksomheder, herunder udefra kommende virksomheder, i form af skattemæssige incitamenter, råderum for iværksættere og fremragende forskningskvalitet. Behovet for budgetmæssig konsolidering i indeværende år indebærer, at nogle virksomhedssubsidier muligvis ikke videreføres, og andre strømlines og målrettes mod de økonomisk set mest interessante områder, samtidig med at de omlægges til mere generiske skattemæssige tiltag. |
| --- | --- |

(13)

Det er lykkedes det nederlandske forsknings- og innovationssystem at fastholde sin innovative kapacitet, men den private sektors lave andel af investeringerne i forskning og udvikling vil kunne skade den fremtidige økonomiske vækst og den nederlandske økonomis konkurrenceevne. Regeringen tilsigter at skabe et attraktivt klima for forsknings- og innovationsintensive virksomheder, herunder udefra kommende virksomheder, i form af skattemæssige incitamenter, råderum for iværksættere og fremragende forskningskvalitet. Behovet for budgetmæssig konsolidering i indeværende år indebærer, at nogle virksomhedssubsidier muligvis ikke videreføres, og andre strømlines og målrettes mod de økonomisk set mest interessante områder, samtidig med at de omlægges til mere generiske skattemæssige tiltag.

| (14) | Erhvervsmiljøet påvirkes negativt af overbelastningen på vej- og jernbanenettet. Denne overbelastning er en af de højeste i EU. En relativt ineffektiv transportinfrastruktur påvirker i den forbindelse arbejdskraftens mobilitet og derigennem en potentiel produktivitetstilvækst negativt. Arbejdstagere må affinde sig med lange afstande mellem bolig og arbejdsplads, ustadige rejsetider og høje omkostninger som følge af overbelastningen. Disse omkostninger forventes at stige yderligere frem til 2020, medmindre politikkerne ændres. En mere effektiv udnyttelse af infrastrukturen (f.eks. med vejbenyttelsesafgifter) ville bidrage til at øge arbejdskraftens mobilitet og produktivitet og derigennem føre til potentiel vækst. |
| --- | --- |

(14)

Erhvervsmiljøet påvirkes negativt af overbelastningen på vej- og jernbanenettet. Denne overbelastning er en af de højeste i EU. En relativt ineffektiv transportinfrastruktur påvirker i den forbindelse arbejdskraftens mobilitet og derigennem en potentiel produktivitetstilvækst negativt. Arbejdstagere må affinde sig med lange afstande mellem bolig og arbejdsplads, ustadige rejsetider og høje omkostninger som følge af overbelastningen. Disse omkostninger forventes at stige yderligere frem til 2020, medmindre politikkerne ændres. En mere effektiv udnyttelse af infrastrukturen (f.eks. med vejbenyttelsesafgifter) ville bidrage til at øge arbejdskraftens mobilitet og produktivitet og derigennem føre til potentiel vækst.

| (15) | Den 4. april 2011 bebudede Nederlandene en række tilsagn angående europluspagten. Disse omfatter tiltag til at fremme konkurrenceevnen (der indføres en ny erhvervspolitik, som bygger på mere generiske skattelettelser, og den administrative byrde mindskes) og beskæftigelsen (socialsikringens aktiveringsaspekt styrkes, og afhængigheden af arbejdsløshedsunderstøttelse mindskes), således at der bidrages yderligere til holdbarheden i de offentlige finanser (idet stabilitets- og vækstpagten knæsættes i national lovgivning), og den finansielle stabilitet styrkes (flere beføjelser til tilsynsførende institutioner). Disse tilsagn berører alle pagtens områder. De repræsenterer en videreførelse af en bredere reformdagsorden, der er skitseret i stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Imidlertid er tidsplanen og gennemførelsesforanstaltningerne for disse tilsagn ikke tilstrækkeligt belyst. Tilsagnene er blevet vurderet og taget i betragtning i henstillingerne. |
| --- | --- |

(15)

Den 4. april 2011 bebudede Nederlandene en række tilsagn angående europluspagten. Disse omfatter tiltag til at fremme konkurrenceevnen (der indføres en ny erhvervspolitik, som bygger på mere generiske skattelettelser, og den administrative byrde mindskes) og beskæftigelsen (socialsikringens aktiveringsaspekt styrkes, og afhængigheden af arbejdsløshedsunderstøttelse mindskes), således at der bidrages yderligere til holdbarheden i de offentlige finanser (idet stabilitets- og vækstpagten knæsættes i national lovgivning), og den finansielle stabilitet styrkes (flere beføjelser til tilsynsførende institutioner). Disse tilsagn berører alle pagtens områder. De repræsenterer en videreførelse af en bredere reformdagsorden, der er skitseret i stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Imidlertid er tidsplanen og gennemførelsesforanstaltningerne for disse tilsagn ikke tilstrækkeligt belyst. Tilsagnene er blevet vurderet og taget i betragtning i henstillingerne.

| (16) | Kommissionen har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram, herunder tilsagnene under europluspagten. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Nederlandene, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Kommissionen er af den opfattelse, at den fuldt specificerede nederlandske budgetkonsolideringsstrategi bør gennemføres som planlagt, samtidig med at udgiftsniveauet fastholdes på de områder, som på lang sigt frembyder det største vækstpotentiale. Der bør træffes yderligere foranstaltninger for at forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, navnlig på områderne pension og langtidspleje, styrke erhvervsfrekvensen og integrationen på arbejdsmarkedet og tage fat på de problemer, der opstår som følge af overbelastningen af transportsektoren. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram, herunder tilsagnene under europluspagten. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Nederlandene, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Kommissionen er af den opfattelse, at den fuldt specificerede nederlandske budgetkonsolideringsstrategi bør gennemføres som planlagt, samtidig med at udgiftsniveauet fastholdes på de områder, som på lang sigt frembyder det største vækstpotentiale. Der bør træffes yderligere foranstaltninger for at forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, navnlig på områderne pension og langtidspleje, styrke erhvervsfrekvensen og integrationen på arbejdsmarkedet og tage fat på de problemer, der opstår som følge af overbelastningen af transportsektoren.

| (17) | På baggrund af denne vurdering og under hensyn til Rådets henstilling af 2. december 2009 i henhold til artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet gennemgået Nederlandenes opdatering af stabilitetsprogrammet, og dets udtalelse (3) afspejles bl.a. i henstilling 1) og 2) nedenfor. Under hensyn til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Nederlandenes nationale reformprogram — |
| --- | --- |

(17)

På baggrund af denne vurdering og under hensyn til Rådets henstilling af 2. december 2009 i henhold til artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet gennemgået Nederlandenes opdatering af stabilitetsprogrammet, og dets udtalelse (3) afspejles bl.a. i henstilling 1) og 2) nedenfor. Under hensyn til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Nederlandenes nationale reformprogram —

HENSTILLER, at Nederlandene træffer foranstaltninger i perioden 2011-2012 med henblik på at:

| 1. | Gennemføre budgetstrategien for 2012 i overensstemmelse med Rådets henstillinger om korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, og derved bringe den høje offentlige gældskvote på nedadgående kurs. Derefter gøre fremskridt mod den mellemfristede målsætning i overensstemmelse med vækst og stabilitetspagtens krav, samtidig med at de overordnede krav til udgiftslofter og konsolidering overholdes, for at sikre at konsolideringen er holdbar og vækstfremmende, idet udgifter på områder af direkte relevans for væksten såsom forskning og innovation, uddannelse og efteruddannelse friholdes. |
| --- | --- |

1.

Gennemføre budgetstrategien for 2012 i overensstemmelse med Rådets henstillinger om korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, og derved bringe den høje offentlige gældskvote på nedadgående kurs. Derefter gøre fremskridt mod den mellemfristede målsætning i overensstemmelse med vækst og stabilitetspagtens krav, samtidig med at de overordnede krav til udgiftslofter og konsolidering overholdes, for at sikre at konsolideringen er holdbar og vækstfremmende, idet udgifter på områder af direkte relevans for væksten såsom forskning og innovation, uddannelse og efteruddannelse friholdes.

| 2. | Træffe foranstaltninger for at forhøje den lovbestemte pensionsalder ved at knytte den til den forventede levetid og underbygge disse foranstaltninger med andre foranstaltninger for at øge den reelle alder for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet og forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. Opstille en gennemarbejdet plan med henblik på at reformere langtidspleje, så der tages højde for den aldrende befolkning. |
| --- | --- |

2.

Træffe foranstaltninger for at forhøje den lovbestemte pensionsalder ved at knytte den til den forventede levetid og underbygge disse foranstaltninger med andre foranstaltninger for at øge den reelle alder for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet og forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. Opstille en gennemarbejdet plan med henblik på at reformere langtidspleje, så der tages højde for den aldrende befolkning.

| 3. | Styrke erhvervsfrekvensen ved at mindske fiskale hindringer for, at den part, der ikke tjener husholdningens hovedindkomst, arbejder, og ved at opstille foranstaltninger for at støtte de mest sårbare grupper og hjælpe dem med på ny at få fodfæste på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

3.

Styrke erhvervsfrekvensen ved at mindske fiskale hindringer for, at den part, der ikke tjener husholdningens hovedindkomst, arbejder, og ved at opstille foranstaltninger for at støtte de mest sårbare grupper og hjælpe dem med på ny at få fodfæste på arbejdsmarkedet.

| 4. | Fremme innovation, private F&U-investeringer og tættere forbindelser mellem forskning og erhvervslivet med egnede incitamenter inden for rammerne af den nye erhvervspolitik (»Naar de top«). |
| --- | --- |

4.

Fremme innovation, private F&U-investeringer og tættere forbindelser mellem forskning og erhvervslivet med egnede incitamenter inden for rammerne af den nye erhvervspolitik (»Naar de top«).

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2011.

På Rådets vegne

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 138 af 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Jf. artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97.

3

---

UDTALELSER

Europa-Kommissionen

| 19.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/16

---

UDTALELSE FRA KOMMISSIONEN

af 15. juli 2011

om planen for bortskaffelse af radioaktivt affald hidrørende fra Stoneyhill-anlægget til descaling og bortskaffelse af belægninger med NORM i Aberdeenshire, Skotland, Det Forenede Kongerige, i henhold til artikel 37 i Euratomtraktaten

(Kun den engelske udgave er autentisk)

2011/C 212/05

Nedenstående vurdering er foretaget i henhold til Euratomtraktatens bestemmelser med forbehold for eventuelle yderligere vurderinger, som foretages i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og forpligtelserne i henhold hertil og til afledt ret.

Den 3. februar 2011 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med Euratomtraktatens artikel 37 almindelige oplysninger fra den britiske regering om en plan for bortskaffelse af radioaktivt affald hidrørende fra Stoneyhill-anlægget til descaling og bortskaffelse af belægninger med NORM (naturligt forekommende radioaktivt materiale).

På grundlag af disse oplysninger og efter høring af ekspertgruppen har Kommissionen udarbejdet følgende udtalelse:

| 1) | Afstanden mellem Stoneyhill-anlægget og det nærmeste punkt på en anden medlemsstats område, i dette tilfælde Irland, er 398 km. |
| --- | --- |

1)

Afstanden mellem Stoneyhill-anlægget og det nærmeste punkt på en anden medlemsstats område, i dette tilfælde Irland, er 398 km.

| 2) | Descaling-anlægget vil ikke have nogen tilladelse til at udlede flydende og luftformigt radioaktivt affald. Under normal drift vil det ikke udlede flydende radioaktivt affald. Naturligt forekommende radioaktiv gas (radon) vil imidlertid sive ud fra descaling-anlægget, og der vil ske meget små udslip af radioaktive aerosoler; det er ikke sandsynligt, at dette vil påvirke befolkningens sundhed i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

2)

Descaling-anlægget vil ikke have nogen tilladelse til at udlede flydende og luftformigt radioaktivt affald. Under normal drift vil det ikke udlede flydende radioaktivt affald. Naturligt forekommende radioaktiv gas (radon) vil imidlertid sive ud fra descaling-anlægget, og der vil ske meget små udslip af radioaktive aerosoler; det er ikke sandsynligt, at dette vil påvirke befolkningens sundhed i en anden medlemsstat.

| 3) | I bortskaffelsesanlæggets driftsperiode:






  — | Der vil blive anbragt radioaktivt affald i bortskaffelsesanlægget, uden at det er hensigten, at der skal finde genvinding sted. |
| --- | --- | --- |

3)

I bortskaffelsesanlæggets driftsperiode:

—

Der vil blive anbragt radioaktivt affald i bortskaffelsesanlægget, uden at det er hensigten, at der skal finde genvinding sted.

| — | Bortskaffelsesanlægget vil ikke have nogen tilladelse til at udlede flydende og luftformigt radioaktivt affald. Naturligt forekommende radioaktiv gas (radon) vil dog sive ud fra bortskaffelsesanlægget; det er ikke sandsynligt, at dette vil påvirke befolkningens sundhed i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Bortskaffelsesanlægget vil ikke have nogen tilladelse til at udlede flydende og luftformigt radioaktivt affald. Naturligt forekommende radioaktiv gas (radon) vil dog sive ud fra bortskaffelsesanlægget; det er ikke sandsynligt, at dette vil påvirke befolkningens sundhed i en anden medlemsstat.

| 4) | Efter bortskaffelsesanlæggets driftsperiode:
  De påtænkte foranstaltninger for endelig nedlukning af bortskaffelsesanlægget som beskrevet i de almindelige oplysninger giver anledning til at tro, at konklusionerne i punkt 2 vil forblive gyldige på lang sigt. |
| --- | --- |

4)

Efter bortskaffelsesanlæggets driftsperiode:

De påtænkte foranstaltninger for endelig nedlukning af bortskaffelsesanlægget som beskrevet i de almindelige oplysninger giver anledning til at tro, at konklusionerne i punkt 2 vil forblive gyldige på lang sigt.

| 5) | I tilfælde af uforudsete radioaktive udslip som følge af ulykker af den type og størrelse, som behandles i de almindelige oplysninger, vil de doser, som befolkningen i en anden medlemsstat vil kunne blive udsat for, ikke være af sundhedsmæssig betydning. |
| --- | --- |

5)

I tilfælde af uforudsete radioaktive udslip som følge af ulykker af den type og størrelse, som behandles i de almindelige oplysninger, vil de doser, som befolkningen i en anden medlemsstat vil kunne blive udsat for, ikke være af sundhedsmæssig betydning.

Kommissionen er derfor af den opfattelse, at gennemførelsen af planen for bortskaffelse af radioaktivt affald, uanset form, hidrørende fra Stoneyhill-anlægget til descaling og bortskaffelse af belægninger med NORM i Det Forenede Kongerige hverken under normal drift, efter den endelige nedlukning eller endog i tilfælde af en ulykke af den type og størrelse, som behandles i de almindelige oplysninger, kan antages at ville medføre radioaktiv kontaminering af en anden medlemsstats vande, jord eller luftrum.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2011.

På Kommissionens vegne

Günther OETTINGER

Medlem af Kommissionen

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 19.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/18

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6175 — Danaher/Beckman Coulter)

(EØS-relevant tekst)

2011/C 212/06

Den 16. juni 2011 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6175. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6175. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

| 19.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/18

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6191 — Birla/Columbian Chemicals)

(EØS-relevant tekst)

2011/C 212/07

Den 15. juni 2011 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6191. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6191. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 19.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/19

---

Bekendtgørelse til de personer, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2010/145/FUSP og i Rådets forordning (EF) nr. 1763/2004

2011/C 212/08

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer, der er anført i bilag I til Rådets afgørelse 2010/145/FUSP og i bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1763//2004.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at de personer, der er nævnt i ovennævnte bilag, fortsat opfylder kriterierne i Rådets afgørelse 2010/145/FUSP og i Rådets forordning (EF) nr. 1763/2004 vedrørende yderligere foranstaltninger til støtte for den effektive gennemførelse af mandatet til Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien, og de bør derfor fortsat være omfattet af disse foranstaltninger.

Disse personer gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er anført i bilag II til forordning (EF) nr. 1763/2004, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne midler i forbindelse med vitale behov eller specifikke betalinger (jf. artikel 3 i forordningen).

De berørte personer kan med den fornødne dokumentation på følgende adresse rette en anmodning til Rådet om, at beslutningen om at optage dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| DG K Coordination Unit (10 HN 43) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

DG K Coordination Unit (10 HN 43)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Der gøres ligeledes opmærksom på, at de berørte personer har mulighed for at indbringe Rådets beslutning for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

| 19.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/20

---

Bekendtgørelse til de personer, grupper og enheder, der er optaget på den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme

(jf. bilaget til Rådets forordning (EU) nr. 687/2011)

2011/C 212/09

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer, grupper og enheder, der er medtaget på listen i Rådets forordning (EU) nr. 687/2011 af 18. juli 2011 (1).

Rådet for Den Europæiske Union har fastslået, at begrundelsen for at optage de personer, grupper og enheder, der forekommer på ovennævnte liste over personer, grupper og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (2), fortsat er gyldig. Rådet har derfor besluttet at bibeholde disse personer, grupper og enheder på listen.

Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 indefryses alle midler, andre finansielle aktiver og økonomiske ressourcer, der tilhører de berørte personer, grupper og enheder, og der må hverken direkte eller indirekte stilles pengemidler, andre finansielle aktiver og økonomiske ressourcer til rådighed for dem.

Disse personer, grupper og enheder gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, der er anført i bilaget til forordningen, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne midler i forbindelse med essentielle behov eller specifikke betalinger i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, i denne forordning. Der findes en ajourført liste over disse kompetente myndigheder på følgende websted:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

De berørte personer, grupper og enheder kan fremsende en anmodning om at få Rådets begrundelse for, at de bibeholdes på ovennævnte liste (medmindre begrundelsen allerede er blevet meddelt dem), til følgende adresse:

| Council of the European Union |
| --- |
| (att.: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

(att.: CP 931 designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

De berørte personer, grupper og enheder kan til enhver tid fremsende en anmodning, sammen med den fornødne dokumentation, til Rådet om, at afgørelsen om at optage og bibeholde dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til ovennævnte adresse. Anmodninger vil blive behandlet, når de er modtaget. I den forbindelse gøres de berørte personer, grupper og enheder opmærksom på Rådets regelmæssige revision af listen, jf. artikel 1, stk. 6, i fælles holdning 2001/931/FUSP. For at anmodninger kan behandles under den kommende revision, bør de fremsendes senest to måneder fra datoen for offentliggørelsen af denne bekendtgørelse.

Der gøres tillige opmærksom på, at de berørte personer, grupper og enheder har mulighed for at indbringe Rådets forordning for Den Europæiske Unions Ret, jf. artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EFT L 188 af 19.7.2001, s. 2.

(2)  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 70.

---

Europa-Kommissionen

| 19.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/21

---

Euroens vekselkurs (1)

18. juli 2011

2011/C 212/10

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,4045 |
| JPY | japanske yen | 111,10 |
| DKK | danske kroner | 7,4567 |
| GBP | pund sterling | 0,87315 |
| SEK | svenske kroner | 9,2534 |
| CHF | schweiziske franc | 1,1485 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,8670 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,405 |
| HUF | ungarske forint | 272,98 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7093 |
| PLN | polske zloty | 4,0440 |
| RON | rumænske leu | 4,2688 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,3468 |
| AUD | australske dollar | 1,3237 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3472 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,9488 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6640 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7107 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 490,82 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,8084 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,0853 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4500 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 024,36 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,2311 |
| PHP | filippinske pesos | 60,463 |
| RUB | russiske rubler | 39,6125 |
| THB | thailandske bath | 42,219 |
| BRL | brasilianske real | 2,2208 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,5456 |
| INR | indiske rupee | 62,6060 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,4045

JPY

japanske yen

111,10

DKK

danske kroner

7,4567

GBP

pund sterling

0,87315

SEK

svenske kroner

9,2534

CHF

schweiziske franc

1,1485

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,8670

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,405

HUF

ungarske forint

272,98

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7093

PLN

polske zloty

4,0440

RON

rumænske leu

4,2688

TRY

tyrkiske lira

2,3468

AUD

australske dollar

1,3237

CAD

canadiske dollar

1,3472

HKD

hongkongske dollar

10,9488

NZD

newzealandske dollar

1,6640

SGD

singaporeanske dollar

1,7107

KRW

sydkoreanske won

1 490,82

ZAR

sydafrikanske rand

9,8084

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,0853

HRK

kroatiske kuna

7,4500

IDR

indonesiske rupiah

12 024,36

MYR

malaysiske ringgit

4,2311

PHP

filippinske pesos

60,463

RUB

russiske rubler

39,6125

THB

thailandske bath

42,219

BRL

brasilianske real

2,2208

MXN

mexicanske pesos

16,5456

INR

indiske rupee

62,6060

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 19.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/22

---

INDKALDELSE AF FORSLAG

»Støtte til informationsforanstaltninger vedrørende den fælles landbrugspolitik«

Informationsforanstaltninger under budgetpost 05 08 06 for 2012

2011/C 212/11

1.   INDLEDNING

Denne forslagsindkaldelse bygger på Rådets forordning (EF) nr. 814/2000 af 17. april 2000 om informationsforanstaltninger vedrørende den fælles landbrugspolitik (1), hvor det fastlægges, hvilke typer af foranstaltninger EU kan give tilskud til, og hvilket indhold de kan have. I Kommissionens forordning (EF) nr. 2208/2002 (2), ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1820/2004 (3), er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 814/2000.

Indkaldelsen gælder forslag til informationsforanstaltninger som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 814/2000, der skal finansieres via bevillinger på 2012-budgettet. Denne forslagsindkaldelse vedrører informationsforanstaltninger, som skal afvikles (herunder forberedes, gennemføres, følges op og evalueres) mellem 1. marts 2012 og 28. februar 2013.

En informationsforanstaltning er et selvstændigt, sammenhængende arrangement med eget budget. De aktiviteter, der indgår i et sådant arrangement, strækker sig fra en enkel række af konferencer til en omfattende informationskampagne med mange forskellige former for offentlig information og kommunikation.

Som fastsat i artikel 4, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 2208/2002 skal ansøgerne til denne forslagsindkaldelse være juridiske personer, der har været lovligt oprettet i en medlemsstat i mindst to år.

2.   HOVEDTEMAER OG FORANSTALTNINGER I 2012

2.1.   Hovedtemaer

Den fælles landbrugspolitik, der udgør en hjørnesten i det europæiske projekt, fylder 50 år i 2012. Dette jubilæum repræsenterer en god lejlighed til at informere om den fælles landbrugspolitik: dens historie, udvikling, konkrete resultater og fremtidige udviklingsmuligheder via de foreslåede reformer.

I forbindelse med denne indkaldelse af forslag ønsker Kommissionen at give prioritet til foranstaltninger, der kan påregnes at få stor effekt, og som er banebrydende og kreative og ikke blot er rettet mod landdistrikterne, men mod samfundet som helhed.

Foranstaltningerne skal fremhæve den fælles landbrugspolitiks rolle og nytteværdi som en fælles EU-politik, der reagerer på samfundets behov og forventninger, og som tjener følgende formål:

| — | til bedre at løse udfordringerne med hensyn til fødevaresikkerhed, klimaforandringer, bæredygtig udnyttelse af naturressourcer og en harmonisk regional udvikling |
| --- | --- |

—

til bedre at løse udfordringerne med hensyn til fødevaresikkerhed, klimaforandringer, bæredygtig udnyttelse af naturressourcer og en harmonisk regional udvikling

| — | til at bistå landbruget med bedre at tackle følgerne af den økonomiske krise og de stadig mere volatile priser på landbrugsprodukter |
| --- | --- |

—

til at bistå landbruget med bedre at tackle følgerne af den økonomiske krise og de stadig mere volatile priser på landbrugsprodukter

| — | til at bidrage til en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst som defineret i Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

—

til at bidrage til en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst som defineret i Europa 2020-strategien.

2.2.   Typer af informationsforanstaltninger

Som led i denne forslagsindkaldelse søger Kommissionen at støtte to typer integrerede offentlige kommunikationsforanstaltninger:

| — | på nationalt plan ved at forene forskellige partnere omkring et større fælles projekt |
| --- | --- |

—

på nationalt plan ved at forene forskellige partnere omkring et større fælles projekt

| — | på europæisk plan ved at inddrage det størst mulige antal medlemsstater for dermed at forstærke effekten. |
| --- | --- |

—

på europæisk plan ved at inddrage det størst mulige antal medlemsstater for dermed at forstærke effekten.

Informationsforanstaltningerne skal have til formål at:

| — | forbedre kendskabet til den fælles landbrugspolitik, dens historie og udvikling samt perspektiverne for den fælles landbrugspolitik inden for rammerne af forslagene til reform, både i det pågældende land og på europæisk plan |
| --- | --- |

—

forbedre kendskabet til den fælles landbrugspolitik, dens historie og udvikling samt perspektiverne for den fælles landbrugspolitik inden for rammerne af forslagene til reform, både i det pågældende land og på europæisk plan

| — | stimulere størst mulig offentlig interesse, især i byområderne, for den rolle, som landbruget og landdistrikternes udvikling spiller for vores samfund, ved at fremhæve landbrugeres mange roller. |
| --- | --- |

—

stimulere størst mulig offentlig interesse, især i byområderne, for den rolle, som landbruget og landdistrikternes udvikling spiller for vores samfund, ved at fremhæve landbrugeres mange roller.

Informationsforanstaltningerne bør tage form af omfattende informationskampagner, der inkluderer en eller flere af følgende aktiviteter:

| — | produktion og distribution af innovativt og originalt multimediemateriale og/eller audiovisuelt materiale (radio- og/eller tv-programmer (4) af typen »reality shows«, debatudsendelser, klip osv.) (5) |
| --- | --- |

—

produktion og distribution af innovativt og originalt multimediemateriale og/eller audiovisuelt materiale (radio- og/eller tv-programmer (4) af typen »reality shows«, debatudsendelser, klip osv.) (5)

| — | offentlige plakatkampagner på stærkt frekventerede steder (undergrundsstationer, togstationer osv.) |
| --- | --- |

—

offentlige plakatkampagner på stærkt frekventerede steder (undergrundsstationer, togstationer osv.)

| — | arrangementer af typen »landbruget kommer til byen« |
| --- | --- |

—

arrangementer af typen »landbruget kommer til byen«

| — | mediebegivenheder |
| --- | --- |

—

mediebegivenheder

| — | konferencer, seminarer og workshopper, der er målrettet mod specifikke grupper. |
| --- | --- |

—

konferencer, seminarer og workshopper, der er målrettet mod specifikke grupper.

2.3.   Målgrupper

Målgrupperne for projekter inden for rammerne af denne indkaldelse af forslag er offentligheden (navnlig unge mennesker og folk i byområder), medierne, civilsamfundet og de forskellige aktører i landsbrugssektoren.

3.   LØBETID OG BUDGET

Denne forslagsindkaldelse vedrører informationsforanstaltninger, som skal gennemføres (herunder forberedes, afvikles, følges op og evalueres) mellem 1. marts 2012 og 28. februar 2013, men som skal finde fysisk sted i 2012.

Det samlede budget for de foranstaltninger, der skal gennemføres efter denne indkaldelse, er på 3 250 000 EUR. Beløbet vil blive fordelt mellem de ansøgninger, som bedømmelsesudvalget tildeler de bedste scorer på grundlag af kriterierne i bilag III, punkt 2. Kommissionen forbeholder sig ret til om nødvendigt at reducere dette samlede beløb.

Det tilskud, der søges fra Kommissionen, vil ligge mellem 100 000 EUR og 500 000 EUR (inklusive et fast beløb til dækning af personaleudgifter) for de foranstaltninger, der er nævnt i punkt 2.2.

Kommissionens bidrag til de udvalgte ansøgninger er begrænset til 50 % af de samlede støtteberettigede udgifter (jf. bilag IV — udarbejdelse af budgettet), ekskl. personaleudgifter, der dækkes af et særskilt fast beløb på maksimalt 10 000 EUR i forbindelse med foranstaltninger, hvor de samlede støtteberettigede udgifter (ekskl. det faste beløb til dækning af personaleudgifter) udgør mindre end 400 000 EUR, og til højest 25 000 EUR i forbindelse med foranstaltninger, hvor de samlede støtteberettigede udgifter (ekskl. det faste beløb til dækning af personaleudgifter) ligger mellem 400 000 EUR og 950 000 EUR.

For informationsforanstaltninger af særlig interesse kan Kommissionens bidrag, hvis ansøgeren anmoder herom, udgøre op til 75 %.

En informationsforanstaltning betragtes som værende af særlig interesse som omhandlet i artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2208/2002, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| 1) | den omfatter en formidlingsplan, der kan garantere, at oplysningerne når ud til det størst mulige publikum i mindst tre medlemsstater; dette publikum skal repræsentere mindst 5 % af befolkningen i de berørte medlemsstater, og det skal være muligt at føre fyldestgørende ekstern bevis (publikumstal osv.) for de forventede (ex-ante) og faktiske (ex-post) virkninger |
| --- | --- |

1)

den omfatter en formidlingsplan, der kan garantere, at oplysningerne når ud til det størst mulige publikum i mindst tre medlemsstater; dette publikum skal repræsentere mindst 5 % af befolkningen i de berørte medlemsstater, og det skal være muligt at føre fyldestgørende ekstern bevis (publikumstal osv.) for de forventede (ex-ante) og faktiske (ex-post) virkninger

| 2) | den har af bedømmelsesudvalget (»udvalget«) opnået mindst 75 af de 100 mulige point under tildelingskriterierne i bilag III, punkt 2. |
| --- | --- |

2)

den har af bedømmelsesudvalget (»udvalget«) opnået mindst 75 af de 100 mulige point under tildelingskriterierne i bilag III, punkt 2.

Der tillades ingen forudbetaling for de informationsforanstaltninger, som har fået tildelt støtte efter denne forslagsindkaldelse. Støttemodtageren kan anmode om en mellemliggende betaling, hvis anmodningen ledsages af en mellemliggende teknisk og finansiel rapport. Den mellemliggende betaling må ikke overstige 30 % af det samlede beløb i henhold til tilskudsaftalen. Dette beløb beregnes på basis af den reelle gennemførelse af foranstaltningen og de faktisk afholdte støtteberettigede udgifter som angivet i den foreløbige finansielle opgørelse og valideret og Kommissionen, på hvilke anvendes den medfinansieringsprocent, der er fastsat i tilskudsaftalen. Det faste beløb til dækning af personaleudgifter udbetales først sammen med slutbetalingen.

Selv om Kommissionen udvælger en ansøgning, er den ikke forpligtet til at yde hele det beløb, hvorom der ansøges. Tilskuddet kan under ingen omstændigheder overstige det beløb, hvorom der ansøges. Der kan ikke tildeles støtte til foranstaltninger, der allerede modtager anden støtte fra EU.

4.   GENEREL ANSØGNINGSVEJLEDNING

4.1.   Sådan skrives ansøgninger

Hver ansøger må kun søge støtte til én informationsforanstaltning pr. budgetår.

Ansøgninger opstilles med anvendelse af de relevante skemaer, som findes på denne internetadresse: http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_da.htm

Ansøgningen skal være skrevet på et af EU's officielle sprog. For at lette behandlingen af ansøgningerne opfordres ansøgerne til at skrive deres ansøgning på engelsk eller fransk, og hvis det ikke er muligt, så i det mindste vedlægge en engelsk eller fransk oversættelse af skema nr. 3.

Ansøgningen skal indeholde følgende dokumenter, som findes på ovennævnte internetadresse:

| — | ansøgningsbrevet med angivelse af den foreslåede informationsforanstaltnings betegnelse og det søgte tilskudsbeløb, underskrevet af ansøgerorganisationens behørigt bemyndigede repræsentant. Bemærk, at det søgte tilskudsbeløb i brevet skal være identisk med det medfinansieringsbeløb fra EU, der er angivet i budgettets indtægtsskema (punkt g + h). |
| --- | --- |

—

ansøgningsbrevet med angivelse af den foreslåede informationsforanstaltnings betegnelse og det søgte tilskudsbeløb, underskrevet af ansøgerorganisationens behørigt bemyndigede repræsentant. Bemærk, at det søgte tilskudsbeløb i brevet skal være identisk med det medfinansieringsbeløb fra EU, der er angivet i budgettets indtægtsskema (punkt g + h).

| — | ansøgningens skema nr. 1 (oplysninger om ansøgeren), nr. 2 (oplysninger om eventuelle medarrangører), nr. 3 (detaljeret beskrivelse af informationsforanstaltningen). Hvis et spørgsmål ikke er relevant for den foreslåede informationsforanstaltning, angives »ikke relevant« eller forkortelsen »i.r.«. Der vil kun blive taget hensyn til ansøgninger, der indgives ved hjælp af disse skemaer. Også hvis skema nr. 2 er uden relevans, bedes der på skemaets første side angives »i.r.« |
| --- | --- |

—

ansøgningens skema nr. 1 (oplysninger om ansøgeren), nr. 2 (oplysninger om eventuelle medarrangører), nr. 3 (detaljeret beskrivelse af informationsforanstaltningen). Hvis et spørgsmål ikke er relevant for den foreslåede informationsforanstaltning, angives »ikke relevant« eller forkortelsen »i.r.«. Der vil kun blive taget hensyn til ansøgninger, der indgives ved hjælp af disse skemaer. Også hvis skema nr. 2 er uden relevans, bedes der på skemaets første side angives »i.r.«

| — | et budget for den foreslåede informationsforanstaltning (bestående af et detaljeret udgiftsskema og et detaljeret indtægtsskema i balance), korrekt udfyldt, underskrevet og dateret af ansøgerorganisationens behørigt bemyndigede repræsentant |
| --- | --- |

—

et budget for den foreslåede informationsforanstaltning (bestående af et detaljeret udgiftsskema og et detaljeret indtægtsskema i balance), korrekt udfyldt, underskrevet og dateret af ansøgerorganisationens behørigt bemyndigede repræsentant

| — | alle yderligere dokumenter, som er anført i bilag I (yderligere dokumenter, der skal vedlægges ansøgningen). |
| --- | --- |

—

alle yderligere dokumenter, som er anført i bilag I (yderligere dokumenter, der skal vedlægges ansøgningen).

4.2.   Indsendelse af ansøgninger

Senest den 30. september 2011 (poststemplets dato er afgørende) skal der indsendes et papireksemplar af den komplette ansøgning med anbefalet brev med kvittering for modtagelse til følgende adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Kontor AGRI. K.1 |
| Call for proposals 2011/C /... |
| Att. Angela Filote |
| L130 4/148A |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europa-Kommissionen

Kontor AGRI. K.1

Call for proposals 2011/C /...

Att. Angela Filote

L130 4/148A

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Ansøgningen skal fremsendes i en forseglet kuvert eller papæske anbragt i en anden forseglet kuvert eller papæske. På den inderste kuvert eller papæske anføres, foruden adressen på den tjeneste, der er angivet i indkaldelsen til forslag, påtegningen »Call for proposals — Not to be opened by the mail service« (Indkaldelse af forslag — Må ikke åbnes af den interne post). Når der benyttes selvklæbende kuverter, skal de forsegles med tape, og afsenderen skal sætte sin underskrift på tværs hen over tapen.

Da alle dokumenter, som Kommissionen modtager, skal scannes side for side, bedes man undlade at sammenhæfte siderne i såvel ansøgning som bilag. Af miljøhensyn opfordres ansøgerne desuden til at benytte genbrugspapir og skrive på begge sider.

Samtidig — og senest kl. 24 (Bruxelles-tid) den 30. september 2011 — skal ansøgerne desuden sende en elektronisk version af ansøgningen (brug »bekræftelse af modtagelse«), der som minimum indeholder den elektroniske version af ansøgningsbrevet, skema 1 og 3 og budgettet, der skal være identiske med de dokumenter der sendes med posten, til følgende mailadresse:

AGRI-GRANTS-APPLICATIONS-ONLY@ec.europa.eu

Det er ansøgerens ansvar at sikre, at ansøgningen (både papirudgaven og den elektroniske udgave) er komplet og indsendes inden fristens udløb. Ansøgninger, der indsendes efter fristens udløb, tages ikke i betragtning.

5.   PROCEDURE OG TIDSPLAN

5.1.   Modtagelse og registrering af ansøgninger

Kommissionen registrerer ansøgningen og fremsender inden 15 arbejdsdage efter indsendelsesfristens udløb en bekræftelse af modtagelsen pr. e-mail med angivelse af det nummer, den har givet ansøgningen.

5.2.   Undersøgelse af ansøgninger ud fra kriterierne for støtteberettigelse og udelukkelse

Et ad hoc-udvalg undersøger, om ansøgningerne er støtteberettigede. Ansøgninger, der ikke opfylder alle kriterierne i bilag II (kriterier for støtteberettigelse og udelukkelseskriterier), afvises.

Alle ansøgninger, der er støtteberettigede, går videre til næste fase (undersøgelse ud fra udvælgelseskriterierne — ansøgernes tekniske og finansielle kapacitet).

5.3.   Undersøgelse af ansøgninger ud fra udvælgelseskriterierne — ansøgernes tekniske og finansielle kapacitet

I denne fase undersøger udvalget de støtteberettigede ansøgeres tekniske og finansielle kapacitet på grundlag af oplysningerne i ansøgningen ud fra de beskrevne kriterier, jf. bilag III, punkt 1 (udvælgelseskriterier).

Alle ansøgninger, der opfylder kravene i denne fase, går videre til næste fase (bedømmelse ud fra tildelingskriterierne).

5.4.   Bedømmelse af ansøgninger ud fra tildelingskriterierne

I denne fase bedømmer udvalget ansøgningerne ud fra tildelingskriterierne, jf. bilag III, punkt 2 (tildelingskriterier).

Kun ansøgninger, der i denne fase har fået mindst 60 af de 100 mulige point og mindst 50 % af de mulige point for hvert kriterium, vil af udvalget blive indstillet til tilskud. Selv om en ansøgning har fået 60 ud af 100 mulige point, er dette imidlertid ingen garanti for, at der vil blive ydet tilskud til en informationsforanstaltning. Kommissionen kan forhøje det mindste acceptable pointtal i lyset af antallet af godkendte ansøgninger og de disponible budgetmidler.

Ansøgninger, der har fået færre end 60 af de 100 mulige point eller under 50 % af de mulige point for hvert kriterium, afvises, og ansøgeren modtager en skriftlig begrundelse for afvisningen.

Tildeles der støtte, modtager ansøgeren en støtteaftale (model kan hentes på webadressen i indkaldelsens punkt 4.1), hvis beløb er anført i euro, og som nærmere angiver finansieringsbetingelser og -niveau, som kan være lavere end det søgte beløb. I tilfælde af regnefejl, eller såfremt omkostninger ikke betragtes som støtteberettigede, vil budgettet blive korrigeret af Kommissionen. Hvis korrektionen medfører, at de samlede omkostninger bliver større, vil det søgte beløb forblive uændret, så ansøgerens egen andel af finansieringen bliver tilsvarende større.

Bedømmelsesproceduren forventes afsluttet i begyndelsen af 2012. Kommissionen må ikke oplyse ansøgerne om bedømmelsen af deres ansøgning, før der er truffet beslutning om tildeling. Ansøgerne anmodes derfor om ikke at ringe eller skrive til Kommissionen vedrørende resultatet af deres ansøgning inden den ovennævnte dato.

6.   OFFENTLIG OMTALE

6.1.   Modtagerens ansvar

GD AGRI vil udvikle et logo for alle kommunikationsprojekter vedrørende den fælles landbrugspolitik. Dette logo vil være tilgængeligt på internetadressen http://ec.europa.eu/comm/agriculture/grants/capinfo/index_da.htm og findes i elektronisk form til brug i forskellige formater (bannere, plakater, roll-ups osv.).

Modtagerne vil være kontraktligt forpligtet til at downloade dette materiale for at benytte det i passende formater i deres kampagne i overensstemmelse med betingelserne i tilskudsaftalen. Udgifterne til produktion af dette PR-materiale skal inkluderes i budgettet for foranstaltningen.

Støttemodtagerne er kontraktligt forpligtet til på passende vis og på tilskudsaftalens vilkår at sørge for, at så længe foranstaltningen står på, indeholder alt informationsmateriale og alle udgivelser vedrørende foranstaltningen oplysninger om, at EU yder støtte til foranstaltningen.

Desuden skal det i alle de meddelelser og publikationer, der udsendes af støttemodtageren, uanset form eller medium, nævnes, at forfatteren er eneansvarlig herfor, og at de ikke nødvendigvis repræsenterer Kommissionens officielle holdning.

Dokumentation for denne offentlige omtale skal medtages i de afsluttende tekniske gennemførelsesrapporter. En logomodel kan hentes på internetadressen http://europa.eu/abc/symbols/emblem/download_da.htm, og det suppleres med ordene »med støtte fra Den Europæiske Union«.

Hvis den tilskudsmodtagende organisation ikke opfylder ovennævnte forpligtelser, forbeholder Kommissionen sig ret til at reducere tilskuddet til den pågældende informationsforanstaltning eller helt afvise at udbetale tilskuddet.

7.   BESKYTTELSE AF PERSONOPLYSNINGER

Europa-Kommissionen sikrer, at alle personoplysninger i ansøgningen behandles i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (6). Dette gælder navnlig fortroligheden og sikkerheden af sådanne oplysninger.

---

(1)  EUT L 100 af 20.4.2000, s. 7.

(2)  EFT L 337 af 13.12.2002, s. 21.

(3)  EUT L 320 af 21.10.2004, s. 14.

(4)  Alle audiovisuelle programmer skal i tilfælde af medfinansiering ledsages af et fast tilsagn om, at de vil blive udsendt.

(5)  I forbindelse med denne type informationsforanstaltninger giver støtteaftalen udtrykkeligt Kommissionen ret til at råde over reproduktions- og videreformidlingsrettigheder til ikke-kommerciel udnyttelse via alle medier af de produkter eller programmer eller uddrag heraf, der er beskrevet i foranstaltningen.

(6)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

---

BILAG I

YDERLIGERE DOKUMENTER, DER SKAL VEDLÆGGES ANSØGNINGEN

En fuldstændig ansøgning skal (ud over ansøgningsbrevet, standardansøgningen og budgetoplysningerne, hvortil skemaer fås på internetadressen i indkaldelsens punkt 4.1) omfatte alle nedenstående yderligere dokumenter. Ansøgerne skal sikre, at dokumenterne vedlægges i nedenstående rækkefølge. Hvis et af disse dokumenter mangler, kan det medføre, at ansøgningen afvises.

| Dokument | Beskrivelse | Bemærkninger |
| --- | --- | --- |
| Dokument A | Identifikationsskema for retlig enhed | For alle ansøgere. Model fås på den internetadresse, der er angivet i indkaldelsens punkt 4.1. |
| Dokument B | Bankoplysninger | For alle ansøgere. Model fås på den internetadresse, der er angivet i indkaldelsens punkt 4.1. |
| Dokument C | Vedtægter (statutter) | For alle ansøgere, der ikke er offentlige organer. |
| Dokument D | En nyere udskrift, der viser, at ansøgeren er optaget i det lovbestemte officielle register i den medlemsstat, hvor ansøgeren har hjemsted (f.eks. statstidende eller virksomhedsregister), og hvoraf ansøgerens navn og adresse og registreringsdatoen klart fremgår. | For alle ansøgere. |
| Dokument E | Hvis ansøgeren er momsregistreret, kopi af momsregistreringen.
  Hvis ansøgeren ikke har ret til at få refunderet moms, et officielt dokument til bekræftelse heraf. | For privatretlige ansøgere (moms betalt af offentligretlige institutioner kan under ingen omstændigheder komme i betragtning). Hvis ansøgeren ikke har ret til at få refunderet moms, skal han/hun enten vedlægge en erklæring fra momsmyndigheden eller enhver anden ekstern person med ansvar for at udfærdige eller gennemgå regnskabet (selvstændig regnskabsfører, revisor...), eller i første omgang en egenerklæring. Der kan dog ikke indgås nogen støtteaftale, før den eksterne erklæring er tilvejebragt. |
| Dokument F | Balance og resultatopgørelse for de to seneste afsluttede regnskabsår eller anden dokumentation (f.eks. saldobekræftelse fra banken) for ansøgerens finansielle stilling og evne til at opretholde sin aktivitet i hele informationsforanstaltningens løbetid. | For alle ansøgere, der ikke er offentligretlige institutioner. |
| Dokument G | CV for de personer, der forbereder, gennemfører, følger op på og evaluerer den foreslåede informationsforanstaltning. | For alle ansøgere og medarrangører. |
| Dokument H | Dokumentation for finansielle bidrag fra andre bidragydere (selv hvis bidragyderen også er medarrangør) til den foreslåede informationsforanstaltning (mindst bestående af en officiel finansieringsbekræftelse fra hver af de forventede bidragydere med angivelse af informationsforanstaltningens betegnelse og bidragets størrelse). | Skema, der obligatorisk skal vedlægges i tilfælde af bidrag fra andre bidragydere. |
| NB: | Det skal bemærkes, at de to væsentligste årsager til, at ansøgninger ikke har været støtteberettigede de seneste regnskabsår, har været, at kravene i forbindelse med ovennævnte dokumenter E og H ikke har været opfyldt. Med hensyn til momsspørgsmålet (dokument E) er det meget vigtigt at tilvejebringe de påkrævede dokumenter, også selv om ansøgeren ikke er momsregistreret (som minimum en egenerklæring). Med hensyn til dokumentation for finansieringsbidrag (dokument H) skal der fremlægges dokumentation for samtlige bidragydere (punkt c, d og f i budgettets indtægtsskema). |

Dokument

Beskrivelse

Bemærkninger

Dokument A

Identifikationsskema for retlig enhed

For alle ansøgere. Model fås på den internetadresse, der er angivet i indkaldelsens punkt 4.1.

Dokument B

Bankoplysninger

For alle ansøgere. Model fås på den internetadresse, der er angivet i indkaldelsens punkt 4.1.

Dokument C

Vedtægter (statutter)

For alle ansøgere, der ikke er offentlige organer.

Dokument D

En nyere udskrift, der viser, at ansøgeren er optaget i det lovbestemte officielle register i den medlemsstat, hvor ansøgeren har hjemsted (f.eks. statstidende eller virksomhedsregister), og hvoraf ansøgerens navn og adresse og registreringsdatoen klart fremgår.

For alle ansøgere.

Dokument E

Hvis ansøgeren er momsregistreret, kopi af momsregistreringen.

Hvis ansøgeren ikke har ret til at få refunderet moms, et officielt dokument til bekræftelse heraf.

For privatretlige ansøgere (moms betalt af offentligretlige institutioner kan under ingen omstændigheder komme i betragtning). Hvis ansøgeren ikke har ret til at få refunderet moms, skal han/hun enten vedlægge en erklæring fra momsmyndigheden eller enhver anden ekstern person med ansvar for at udfærdige eller gennemgå regnskabet (selvstændig regnskabsfører, revisor...), eller i første omgang en egenerklæring. Der kan dog ikke indgås nogen støtteaftale, før den eksterne erklæring er tilvejebragt.

Dokument F

Balance og resultatopgørelse for de to seneste afsluttede regnskabsår eller anden dokumentation (f.eks. saldobekræftelse fra banken) for ansøgerens finansielle stilling og evne til at opretholde sin aktivitet i hele informationsforanstaltningens løbetid.

For alle ansøgere, der ikke er offentligretlige institutioner.

Dokument G

CV for de personer, der forbereder, gennemfører, følger op på og evaluerer den foreslåede informationsforanstaltning.

For alle ansøgere og medarrangører.

Dokument H

Dokumentation for finansielle bidrag fra andre bidragydere (selv hvis bidragyderen også er medarrangør) til den foreslåede informationsforanstaltning (mindst bestående af en officiel finansieringsbekræftelse fra hver af de forventede bidragydere med angivelse af informationsforanstaltningens betegnelse og bidragets størrelse).

Skema, der obligatorisk skal vedlægges i tilfælde af bidrag fra andre bidragydere.

NB:

Det skal bemærkes, at de to væsentligste årsager til, at ansøgninger ikke har været støtteberettigede de seneste regnskabsår, har været, at kravene i forbindelse med ovennævnte dokumenter E og H ikke har været opfyldt. Med hensyn til momsspørgsmålet (dokument E) er det meget vigtigt at tilvejebringe de påkrævede dokumenter, også selv om ansøgeren ikke er momsregistreret (som minimum en egenerklæring). Med hensyn til dokumentation for finansieringsbidrag (dokument H) skal der fremlægges dokumentation for samtlige bidragydere (punkt c, d og f i budgettets indtægtsskema).

---

BILAG II

KRITERIER FOR STØTTEBERETTIGELSE OG UDELUKKELSESKRITERIER

1.   Kriterier for støtteberettigelse

a)   Kriterier for støtteberettigelse vedrørende ansøgeren:

| — | Ansøgeren skal være en juridisk person, der har været lovligt oprettet i en medlemsstat i mindst to år. Dette skal fremgå klart af ansøgningen og bilagene. Ansøgere, der ikke har været lovligt oprettet i en medlemsstat i mindst to år, eller som ikke kan dokumentere dette, afvises. |
| --- | --- |

—

Ansøgeren skal være en juridisk person, der har været lovligt oprettet i en medlemsstat i mindst to år. Dette skal fremgå klart af ansøgningen og bilagene. Ansøgere, der ikke har været lovligt oprettet i en medlemsstat i mindst to år, eller som ikke kan dokumentere dette, afvises.

b)   Kriterier for støtteberettigelse vedrørende ansøgningen:

Ansøgningen under denne forslagsindkaldelse skal opfylde alle følgende kriterier:

| — | Den skal indsendes senest den 30. september 2011 (poststemplets dato er afgørende). |
| --- | --- |

—

Den skal indsendes senest den 30. september 2011 (poststemplets dato er afgørende).

| — | Den skal udgøres af dels en ansøgning med anvendelse af de relevante skemaer til ansøgningen og budgettet, der kan downloades fra internetadressen i punkt 4.1, dels en elektronisk version. |
| --- | --- |

—

Den skal udgøres af dels en ansøgning med anvendelse af de relevante skemaer til ansøgningen og budgettet, der kan downloades fra internetadressen i punkt 4.1, dels en elektronisk version.

| — | Den skal være skrevet på et af EU's officielle sprog. |
| --- | --- |

—

Den skal være skrevet på et af EU's officielle sprog.

| — | Den skal indeholde alle de dokumenter, der er anført i indkaldelsens punkt 4.1. |
| --- | --- |

—

Den skal indeholde alle de dokumenter, der er anført i indkaldelsens punkt 4.1.

| — | Ansøgningsbrevet skal angive informationsforanstaltningens betegnelse og det søgte tilskudsbeløb (der skal være identisk med det beløb, der opgives i punkt g og h i budgettets indtægtsskema) og være underskrevet af ansøgerorganisationens behørigt bemyndigede repræsentant. |
| --- | --- |

—

Ansøgningsbrevet skal angive informationsforanstaltningens betegnelse og det søgte tilskudsbeløb (der skal være identisk med det beløb, der opgives i punkt g og h i budgettets indtægtsskema) og være underskrevet af ansøgerorganisationens behørigt bemyndigede repræsentant.

| — | Ansøgere må kun indsende én ansøgning i hvert regnskabsår. |
| --- | --- |

—

Ansøgere må kun indsende én ansøgning i hvert regnskabsår.

| — | Det tilskud. som Kommissionen anmodes om (inklusive det faste beløb til dækning af personaleudgifter), skal ligge mellem 100 000 EUR og 500 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Det tilskud. som Kommissionen anmodes om (inklusive det faste beløb til dækning af personaleudgifter), skal ligge mellem 100 000 EUR og 500 000 EUR.

| — | For budgettet for de foreslåede informationsforanstaltninger gælder følgende:






  — | Det skal opstilles i euro. |
| --- | --- | --- |

—

For budgettet for de foreslåede informationsforanstaltninger gælder følgende:

—

Det skal opstilles i euro.

| — | Det skal indeholde et udgiftsskema og et indtægtsskema i balance. |
| --- | --- |

—

Det skal indeholde et udgiftsskema og et indtægtsskema i balance.

| — | Både udgifts- og indtægtsskemaet skal være dateret og underskrevet af ansøgerens behørigt bemyndigede repræsentant. |
| --- | --- |

—

Både udgifts- og indtægtsskemaet skal være dateret og underskrevet af ansøgerens behørigt bemyndigede repræsentant.

| — | Det skal i detaljer være anført, hvilke beregninger (mængder, priser pr. enhed, samlede priser) og specifikationer der er anvendt ved udarbejdelsen. Ingen faste beløb (undtagen til personaleudgifter) vil blive godkendt. |
| --- | --- |

—

Det skal i detaljer være anført, hvilke beregninger (mængder, priser pr. enhed, samlede priser) og specifikationer der er anvendt ved udarbejdelsen. Ingen faste beløb (undtagen til personaleudgifter) vil blive godkendt.

| — | Det skal overholde de maksimumsbeløb, som Kommissionen har fastsat for visse udgiftskategorier (jf. bilag IV og dokumentet »Maksimale opholdsudgifter (hotel), der kan godkendes af Kommissionen«, der fås på webadressen i punkt 4.1). |
| --- | --- |

—

Det skal overholde de maksimumsbeløb, som Kommissionen har fastsat for visse udgiftskategorier (jf. bilag IV og dokumentet »Maksimale opholdsudgifter (hotel), der kan godkendes af Kommissionen«, der fås på webadressen i punkt 4.1).

| — | Hvis ansøgeren er momspligtig og har ret til at trække momsen fra, skal budgettet forelægges eksklusive moms. |
| --- | --- |

—

Hvis ansøgeren er momspligtig og har ret til at trække momsen fra, skal budgettet forelægges eksklusive moms.

| — | På indtægtssiden skal opføres det direkte bidrag fra ansøgeren, det søgte tilskud fra Kommissionen og i givet fald nærmere oplysninger om bidrag fra andre bidragydere samt alle indtægter, som projektet giver anledning til, herunder eventuelle deltagergebyrer. |
| --- | --- |

—

På indtægtssiden skal opføres det direkte bidrag fra ansøgeren, det søgte tilskud fra Kommissionen og i givet fald nærmere oplysninger om bidrag fra andre bidragydere samt alle indtægter, som projektet giver anledning til, herunder eventuelle deltagergebyrer.

| — | Den foreslåede informationsforanstaltning skal forberedes, gennemføres, opfølges og evalueres mellem 1. marts 2012 og 28. februar 2013. |
| --- | --- |

—

Den foreslåede informationsforanstaltning skal forberedes, gennemføres, opfølges og evalueres mellem 1. marts 2012 og 28. februar 2013.

| — | Der kan ikke ydes støtte til følgende:






  — | foranstaltninger, der er omfattet af en lovmæssig forpligtelse |
| --- | --- | --- |

—

Der kan ikke ydes støtte til følgende:

—

foranstaltninger, der er omfattet af en lovmæssig forpligtelse

| — | foranstaltninger, hvortil der ydes EU-støtte over en anden budgetpost |
| --- | --- |

—

foranstaltninger, hvortil der ydes EU-støtte over en anden budgetpost

| — | overskudsgivende foranstaltninger |
| --- | --- |

—

overskudsgivende foranstaltninger

| — | generalforsamlinger eller vedtægtsbestemte møder. |
| --- | --- |

—

generalforsamlinger eller vedtægtsbestemte møder.

Alle ansøgninger, der ikke opfylder alle ovennævnte kriterier, afvises som ikke-støtteberettigede.

2.   Udelukkelseskriterier

Kommissionen udelukker alle ansøgere, der befinder sig i en af de situationer, der er beskrevet i artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2208/2002 og artikel 93, stk. 1, artikel 94 og artikel 96, stk. 2, litra a), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.

Der kan ikke ydes tilskud til ansøgere, der i forbindelse med proceduren for ydelse af støtte befinder sig i en af følgende situationer:

| — | Deres bo er under konkurs, likvidation, skifte eller tvangsakkord uden for konkurs eller er begæret taget under en af disse behandlinger, som har indstillet sin erhvervsvirksomhed, eller som befinder sig i en lignende situation i henhold til en tilsvarende procedure fastsat i national lovgivning. |
| --- | --- |

—

Deres bo er under konkurs, likvidation, skifte eller tvangsakkord uden for konkurs eller er begæret taget under en af disse behandlinger, som har indstillet sin erhvervsvirksomhed, eller som befinder sig i en lignende situation i henhold til en tilsvarende procedure fastsat i national lovgivning.

| — | De er ved en retskraftig dom dømt for et strafbart forhold, der rejser tvivl om deres faglige hæderlighed. |
| --- | --- |

—

De er ved en retskraftig dom dømt for et strafbart forhold, der rejser tvivl om deres faglige hæderlighed.

| — | De har i forbindelse med udøvelsen af deres erhverv begået en alvorlig forseelse, som de ordregivende myndigheder kan føre bevis for. |
| --- | --- |

—

De har i forbindelse med udøvelsen af deres erhverv begået en alvorlig forseelse, som de ordregivende myndigheder kan føre bevis for.

| — | De har ikke opfyldt deres forpligtelser med hensyn til betaling af bidrag til sociale sikringsordninger eller skat i henhold til retsforskrifterne i det land, hvor de er etableret, i den ordregivende myndigheds land eller i det land, hvor aftalen skal effektueres. |
| --- | --- |

—

De har ikke opfyldt deres forpligtelser med hensyn til betaling af bidrag til sociale sikringsordninger eller skat i henhold til retsforskrifterne i det land, hvor de er etableret, i den ordregivende myndigheds land eller i det land, hvor aftalen skal effektueres.

| — | De er ved en retskraftig dom dømt for svig, bestikkelse, deltagelse i en kriminel organisation eller en hvilken som helst anden form for ulovlig aktivitet, der skader EU's finansielle interesser. |
| --- | --- |

—

De er ved en retskraftig dom dømt for svig, bestikkelse, deltagelse i en kriminel organisation eller en hvilken som helst anden form for ulovlig aktivitet, der skader EU's finansielle interesser.

| — | De er i forbindelse med indgåelse af en anden aftale eller tildeling af et tilskud finansieret over EU's budget fundet skyldige i grov misligholdelse, fordi de ikke har overholdt deres kontraktlige forpligtelser. |
| --- | --- |

—

De er i forbindelse med indgåelse af en anden aftale eller tildeling af et tilskud finansieret over EU's budget fundet skyldige i grov misligholdelse, fordi de ikke har overholdt deres kontraktlige forpligtelser.

| — | De befinder sig i en interessekonflikt. |
| --- | --- |

—

De befinder sig i en interessekonflikt.

| — | De har afgivet urigtige oplysninger ved meddelelsen af de oplysninger, som bl.a. den anvisningsberettigede tjeneste har krævet, eller de har ikke forelagt de krævede oplysninger. |
| --- | --- |

—

De har afgivet urigtige oplysninger ved meddelelsen af de oplysninger, som bl.a. den anvisningsberettigede tjeneste har krævet, eller de har ikke forelagt de krævede oplysninger.

Ansøgerne skal erklære på tro og love, at de ikke befinder sig i en af de ovennævnte situationer (se ansøgningsbrevet, der fås på webadressen i indkaldelsens punkt 4.1). Afhængigt af, hvordan analysen af de forvaltningsmæssige risici falder ud, kan Kommissionen anmode om yderligere dokumentation. Ansøgere, der har afgivet urigtige erklæringer, kan pålægges administrative og økonomiske sanktioner.

---

BILAG III

UDVÆLGELSES- OG TILDELINGSKRITERIER

1.   Udvælgelseskriterier

Som dokumentation for deres tekniske kapacitet skal ansøgerne vise, at

| — | de råder over de nødvendige tekniske færdigheder af direkte relevans for forberedelsen, gennemførelsen, opfølgningen og evalueringen af den foreslåede informationsforanstaltning |
| --- | --- |

—

de råder over de nødvendige tekniske færdigheder af direkte relevans for forberedelsen, gennemførelsen, opfølgningen og evalueringen af den foreslåede informationsforanstaltning

| — | de har gennemført mindst et offentligt informationsprojekt i løbet af de seneste to år |
| --- | --- |

—

de har gennemført mindst et offentligt informationsprojekt i løbet af de seneste to år

| — | de har mindst to års erfaring inden for det eller de foreslåede emneområder. |
| --- | --- |

—

de har mindst to års erfaring inden for det eller de foreslåede emneområder.

For at dokumentere deres finansielle kapacitet skal ansøgerne vise, at:

| — | deres finansielle stilling er tilstrækkelig solid til, at de kan opretholde deres aktivitet i hele informationsforanstaltningens løbetid. |
| --- | --- |

—

deres finansielle stilling er tilstrækkelig solid til, at de kan opretholde deres aktivitet i hele informationsforanstaltningens løbetid.

Ansøgernes tekniske og finansielle kapacitet vil blive bedømt på grundlag af de oplysninger, som ansøgerne har givet i ansøgningen. Kommissionen kan imidlertid udbede sig flere oplysninger. Ansøgerne gøres opmærksom på, at Kommissionen ikke yder forudbetaling for de informationsforanstaltninger, som har fået tildelt støtte efter denne forslagsindkaldelse. Ansøgerne skal selv afholde de samlede udgifter til informationsforanstaltningen. Tilskuddet fra Kommissionen udbetales først efter godkendelsen af den afsluttende tekniske og økonomiske gennemførelsesrapport, der forelægges af modtagerne efter informationsforanstaltningen, og i givet fald udelukkelse af ikke støtteberettigede udgifter.

Ansøgeren kan eventuelt anmode om en mellemliggende betaling (se forslagsindkaldelsens punkt 3 — løbetid og budget).

2.   Tildelingskriterier

Hver informationsforanstaltning bedømmes af ad hoc-udvalget ud fra følgende kriterier:

| 1) | (højst 30 point): Foranstaltningens relevans og almene interesse vurderes bl.a. ud fra:






  — | i hvilket omfang foranstaltningens mål og indhold ligger på linje med de mål, der er fastsat i artikel 1 i forordning (EF) nr. 814/2000, med de prioriteringer, der er angivet i punkt 2.1 og med de typer af informationsforanstaltninger, der er nævnt i punkt 2.2 (15 point) |
| --- | --- | --- |

1)

(højst 30 point): Foranstaltningens relevans og almene interesse vurderes bl.a. ud fra:

—

i hvilket omfang foranstaltningens mål og indhold ligger på linje med de mål, der er fastsat i artikel 1 i forordning (EF) nr. 814/2000, med de prioriteringer, der er angivet i punkt 2.1 og med de typer af informationsforanstaltninger, der er nævnt i punkt 2.2 (15 point)

| — | forslagets generelle kvalitet. Projektforslagene skal indeholde en klar beskrivelse af den overordnede metode og de tilstræbte resultater. Foranstaltningen og målene skal beskrives præcist, og ansøgerens og hver medarrangørs rolle og ansvarsområde skal afgrænses tydeligt. Programmet for gennemførelsen af foranstaltningen skal være detaljeret, og der skal lægges en realistisk tidsplan for arbejdet i forhold til projektmålene (15 point). |
| --- | --- |

—

forslagets generelle kvalitet. Projektforslagene skal indeholde en klar beskrivelse af den overordnede metode og de tilstræbte resultater. Foranstaltningen og målene skal beskrives præcist, og ansøgerens og hver medarrangørs rolle og ansvarsområde skal afgrænses tydeligt. Programmet for gennemførelsen af foranstaltningen skal være detaljeret, og der skal lægges en realistisk tidsplan for arbejdet i forhold til projektmålene (15 point).

| 2) | (højst 30 point): Forslagets samlede merværdi vurderes bl.a. ud fra:






  — | de grupper, foranstaltningen retter sig mod. Foranstaltninger, der er målrettet mod flere lande og 5 % af deres befolkning, vil blive foretrukket (15 point) |
| --- | --- | --- |

2)

(højst 30 point): Forslagets samlede merværdi vurderes bl.a. ud fra:

—

de grupper, foranstaltningen retter sig mod. Foranstaltninger, der er målrettet mod flere lande og 5 % af deres befolkning, vil blive foretrukket (15 point)

| — | de foreslåede foranstaltningers innovative og kreative karakter (10 point) |
| --- | --- |

—

de foreslåede foranstaltningers innovative og kreative karakter (10 point)

| — | forslagets finansielle kvalitet. Forslagene bør vise, at foranstaltningen vil få god nytteværdi i forhold til den finansielle støtte fra Kommissionen, og at den bliver omkostningseffektiv (5 point). |
| --- | --- |

—

forslagets finansielle kvalitet. Forslagene bør vise, at foranstaltningen vil få god nytteværdi i forhold til den finansielle støtte fra Kommissionen, og at den bliver omkostningseffektiv (5 point).

| 3) | (højst 25 point): Foranstaltningens indvirkning og den valgte formidlingspolitik vurderes bl.a. ud fra:






  — | hvor stor og repræsentativ målgruppen er (indirekte begunstigede medregnet), og hvilken kvalitet den har, set i forhold til foranstaltningstypen (15 point) |
| --- | --- | --- |

3)

(højst 25 point): Foranstaltningens indvirkning og den valgte formidlingspolitik vurderes bl.a. ud fra:

—

hvor stor og repræsentativ målgruppen er (indirekte begunstigede medregnet), og hvilken kvalitet den har, set i forhold til foranstaltningstypen (15 point)

| — | ansøgerens og medarrangørernes evne til at sikre en effektiv opfølgning og formidle de opnåede resultater, de anvendte formidlingskanaler (f.eks. den trykte presse, radio og tv, internet og direkte distribution) og deres rolle som led i foranstaltningen (10 point). |
| --- | --- |

—

ansøgerens og medarrangørernes evne til at sikre en effektiv opfølgning og formidle de opnåede resultater, de anvendte formidlingskanaler (f.eks. den trykte presse, radio og tv, internet og direkte distribution) og deres rolle som led i foranstaltningen (10 point).

| 4) | (højst 15 point) Evalueringen af foranstaltningen vurderes bl.a. ud fra:






  — | begrundelsen for den interesse, foranstaltningen forventes at afføde, og hvordan resultaterne bedømmes efter foranstaltningens gennemførelse (10 point) |
| --- | --- | --- |

4)

(højst 15 point) Evalueringen af foranstaltningen vurderes bl.a. ud fra:

—

begrundelsen for den interesse, foranstaltningen forventes at afføde, og hvordan resultaterne bedømmes efter foranstaltningens gennemførelse (10 point)

| — | hvilke metoder (meningsmålinger, spørgeskemaer, statistikker osv.) der skal anvendes til at måle de formidlede budskabers gennemslagskraft (5 point). |
| --- | --- |

—

hvilke metoder (meningsmålinger, spørgeskemaer, statistikker osv.) der skal anvendes til at måle de formidlede budskabers gennemslagskraft (5 point).

Foranstaltningsforslag anses for at have højeste kvalitet og vil blive indstillet til tilskud af bedømmelsesudvalget, hvis de får mindst 60 point af de 100 mulige point for kriterierne 1-4 og mindst 50 % af de mulige point for hvert kriterium. Kommissionen kan forhøje det mindste acceptable pointtal, hvis de disponible budgetmidler tilsiger det. Bemærk, at Kommissionens endelige beslutning om at yde tilskud kan afvige fra udvalgets forslag.

---

BILAG IV

UDARBEJDELSE AF BUDGETTET

Budgettet skal overholde alle de relevante regler i bilag II (kriterier for støtteberettigelse og udelukkelseskriterier). Der skal anvendes de originale skemaer (udgifts- og indtægtsskemaer).

Udgiftsskemaet skal være specificeret og give en klar forståelse af hver udgift (f.eks. ingen anvendelse af »andet«). De forskellige udgiftskategorier bør afspejles i beskrivelsen af informationsforanstaltningen (skema nr. 3).

Indtægtsskemaet skal være specificeret og give en klar forståelse af alle indtægter/finansielle bidrag og overholde reglen om non profit. Dokumentation for bidrag fra andre bidragydere skal vedlægges som bilag (jf. dokument H i bilag I).

For at lette udarbejdelsen af budgettet findes der et eksempel på et korrekt udfyldt budget på den i punkt 4.1 nævnte internetadresse.

I budgettets udgiftsskema må kun indgå støtteberettigede omkostninger (se nedenfor).

Udgifter, der er afholdt før aftalens indgåelse, må ansøgeren selv tage ansvaret for, og de binder ikke Kommissionen, hverken juridisk eller økonomisk.

1.   Støtteberettigede omkostninger

Støtteberettigede omkostninger ved informationsforanstaltningen er omkostninger, som modtageren faktisk har afholdt, og som opfylder følgende kriterier:

| a) | De har forbindelse med aftalens genstand og er anført i det samlede anslåede budget for informationsforanstaltningen. |
| --- | --- |

a)

De har forbindelse med aftalens genstand og er anført i det samlede anslåede budget for informationsforanstaltningen.

| b) | De er nødvendige for gennemførelsen af den informationsforanstaltning, som tilskuddet vedrører. |
| --- | --- |

b)

De er nødvendige for gennemførelsen af den informationsforanstaltning, som tilskuddet vedrører.

| c) | De er afholdt og betalt af støttemodtageren i løbet af informationsforanstaltningens løbetid som fastsat i støtteaftalens artikel I.2.2, dvs. dokumenteres ved originale bilag (se skemaet i punkt 3 nedenfor) og med dokumentation for betaling af udgifterne. |
| --- | --- |

c)

De er afholdt og betalt af støttemodtageren i løbet af informationsforanstaltningens løbetid som fastsat i støtteaftalens artikel I.2.2, dvs. dokumenteres ved originale bilag (se skemaet i punkt 3 nedenfor) og med dokumentation for betaling af udgifterne.

| d) | De kan identificeres og kontrolleres og skal navnlig være registreret i modtagerens regnskaber og fastlagt i overensstemmelse med dels de regnskabsstandarder, som gælder i det land, hvor modtageren er etableret, dels modtagerens sædvanlige praksis for omkostningsberegning. |
| --- | --- |

d)

De kan identificeres og kontrolleres og skal navnlig være registreret i modtagerens regnskaber og fastlagt i overensstemmelse med dels de regnskabsstandarder, som gælder i det land, hvor modtageren er etableret, dels modtagerens sædvanlige praksis for omkostningsberegning.

| e) | De er rimelige og berettigede og opfylder kravene til forsvarlig økonomisk forvaltning, navnlig med hensyn til sparsommelighed og produktivitet. |
| --- | --- |

e)

De er rimelige og berettigede og opfylder kravene til forsvarlig økonomisk forvaltning, navnlig med hensyn til sparsommelighed og produktivitet.

| f) | De opfylder kravene i den gældende skatte- og sociallovgivning. |
| --- | --- |

f)

De opfylder kravene i den gældende skatte- og sociallovgivning.

LEVERANDØRER/UNDERKONTRAHENTER i forbindelse med ydelser, der overstiger 10 000 EUR

Det skal bemærkes, at hvis ansøgeren har til hensigt at benytte leverandører/underkontrahenter, og summen af alle ydelser fra én leverandør/underkontrahent overstiger 10 000 EUR, skal ansøgeren forelægge Kommissionen mindst tre tilbud, der er indhentet fra mindst tre forskellige virksomheder, vedlægge det valgte tilbud og påvise, at den valgte leverandør/underkontrahent har givet det økonomisk mest fordelagtige bud, og begrunde sit valg, såfremt det ikke er det billigste bud.

Disse dokumenter skal fremsendes hurtigst muligt til Kommissionen og senest sammen med de afsluttende tekniske og økonomiske rapporter.

Mangler de, kan Kommissionen anse de pågældende omkostninger for ikke at være støtteberettigede.

2.   Ikke-støtteberettigede omkostninger

Følgende omkostninger er ikke støtteberettigede:

| — | bidrag i form af naturalier |
| --- | --- |

—

bidrag i form af naturalier

| — | uspecificerede eller faste udgifter, bortset fra personaleudgifter |
| --- | --- |

—

uspecificerede eller faste udgifter, bortset fra personaleudgifter

| — | indirekte omkostninger (husleje, elektricitet, vand, gas, forsikringer, skatter og afgifter osv.) |
| --- | --- |

—

indirekte omkostninger (husleje, elektricitet, vand, gas, forsikringer, skatter og afgifter osv.)

| — | udgifter til kontormateriel (papir, kontorartikler osv.) |
| --- | --- |

—

udgifter til kontormateriel (papir, kontorartikler osv.)

| — | udgifter til køb af nyt eller brugt udstyr |
| --- | --- |

—

udgifter til køb af nyt eller brugt udstyr

| — | omkostninger forbundet med afskrivning af udstyr |
| --- | --- |

—

omkostninger forbundet med afskrivning af udstyr

| — | udgifter, der ikke er opført i budgetoverslaget |
| --- | --- |

—

udgifter, der ikke er opført i budgetoverslaget

| — | moms, medmindre støttemodtageren kan dokumentere, at vedkommende ikke har ret momsrefusion efter den gældende nationale lovgivning. Moms betalt af offentligretlige organer kan under ingen omstændigheder komme i betragtning |
| --- | --- |

—

moms, medmindre støttemodtageren kan dokumentere, at vedkommende ikke har ret momsrefusion efter den gældende nationale lovgivning. Moms betalt af offentligretlige organer kan under ingen omstændigheder komme i betragtning

| — | kapitalafkast |
| --- | --- |

—

kapitalafkast

| — | gæld og omkostninger forbundet med gæld |
| --- | --- |

—

gæld og omkostninger forbundet med gæld

| — | hensættelser til dækning af eventuelle fremtidige tab eller forpligtelser |
| --- | --- |

—

hensættelser til dækning af eventuelle fremtidige tab eller forpligtelser

| — | debetrenter |
| --- | --- |

—

debetrenter

| — | tvivlsomme fordringer |
| --- | --- |

—

tvivlsomme fordringer

| — | kurstab |
| --- | --- |

—

kurstab

| — | udgifter, der er angivet af støttemodtageren og dækket i forbindelse med en anden foranstaltning eller et arbejdsprogram, hvortil der er ydet tilskud fra EU |
| --- | --- |

—

udgifter, der er angivet af støttemodtageren og dækket i forbindelse med en anden foranstaltning eller et arbejdsprogram, hvortil der er ydet tilskud fra EU

| — | uforholdsmæssigt store eller unødvendige udgifter. |
| --- | --- |

—

uforholdsmæssigt store eller unødvendige udgifter.

3.   Særlige bestemmelser om støtteberettigede omkostninger og krav om udgiftsbilag

| Udgiftskategori | Støtteberettigede | Krav om udgiftsbilag (hvis der er anført flere bilag, skal alle vedlægges) |
| --- | --- | --- |
| Personaleudgifter | 1. | Ansatte
  Der vil blive betalt et fast beløb på maks. 10 000 EUR til foranstaltninger, hvor de samlede støtteberettigede omkostninger (ekskl. fast beløb til dækning af personaleudgifter) beløber sig til mindre end 400 000 EUR, og på maks. 25 000 EUR til foranstaltninger, hvor de samlede støtteberettigede omkostninger (ekskl. fast beløb til dækning af personaleudgifter) beløber sig til mellem 400 000 og 950 000 EUR. Beløbet vil dække personaleudgifter knyttet til forberedelse, gennemførelse, opfølgning og evaluering. |

Udgiftskategori

Støtteberettigede

Krav om udgiftsbilag (hvis der er anført flere bilag, skal alle vedlægges)

Personaleudgifter

1.

Ansatte

Der vil blive betalt et fast beløb på maks. 10 000 EUR til foranstaltninger, hvor de samlede støtteberettigede omkostninger (ekskl. fast beløb til dækning af personaleudgifter) beløber sig til mindre end 400 000 EUR, og på maks. 25 000 EUR til foranstaltninger, hvor de samlede støtteberettigede omkostninger (ekskl. fast beløb til dækning af personaleudgifter) beløber sig til mellem 400 000 og 950 000 EUR. Beløbet vil dække personaleudgifter knyttet til forberedelse, gennemførelse, opfølgning og evaluering.

Der kræves ikke bilag for at modtage det faste beløb.

Med henblik på gennemførelsen af analyser vil modtagerne imidlertid blive anmodet om at vedlægge et dokument med oplysning om de faktisk afholdte personaleudgifter i forbindelse med informationsforanstaltningen.

| 2. | Selvstændige |
| --- | --- |

2.

Selvstændige

Faktura med som minimum angivelse af foranstaltningens betegnelse, arten af det udførte arbejde og datoer for udførelsen af arbejdet

| — | Bevis for betaling |
| --- | --- |

—

Bevis for betaling

Transportomkostninger (1)

| 1. | Tog
  Udgifter til rejse på anden klasse ad den korteste strækning (2). |
| --- | --- |

1.

Tog

Udgifter til rejse på anden klasse ad den korteste strækning (2).

| — | Billet |
| --- | --- |

—

Billet

| — | Bevis for betaling |
| --- | --- |

—

Bevis for betaling

| 2. | Fly
  Reservationsgebyr og flyverejsens pris på økonomiklasse og på de mest favorable vilkår på markedet (APEX, PEX, Excursion osv.). |
| --- | --- |

2.

Fly

Reservationsgebyr og flyverejsens pris på økonomiklasse og på de mest favorable vilkår på markedet (APEX, PEX, Excursion osv.).

| — | Elektronisk online-reservation (med prisangivelse) |
| --- | --- |

—

Elektronisk online-reservation (med prisangivelse)

| — | Brugt boardingkort. Af boardingkortet skal fremgå navn, dato, afgangs- og ankomststed |
| --- | --- |

—

Brugt boardingkort. Af boardingkortet skal fremgå navn, dato, afgangs- og ankomststed

| — | I givet fald fakturaen fra rejsebureauet |
| --- | --- |

—

I givet fald fakturaen fra rejsebureauet

| — | Bevis for betaling |
| --- | --- |

—

Bevis for betaling

| 3. | Bus
  Rejse mellem byer ad den korteste strækning. |
| --- | --- |

3.

Bus

Rejse mellem byer ad den korteste strækning.

| — | Faktura med som minimum oplysning om afgangs- og ankomststed, antal passagerer og rejsedatoer |
| --- | --- |

—

Faktura med som minimum oplysning om afgangs- og ankomststed, antal passagerer og rejsedatoer

| — | Bevis for betaling |
| --- | --- |

—

Bevis for betaling

| 4. | Færge |
| --- | --- |

4.

Færge

| — | Billet |
| --- | --- |

—

Billet

| — | Bevis for betaling |
| --- | --- |

—

Bevis for betaling

Indkvartering

| 1. | Under forberedelsen af informationsforanstaltningen:
  Hoteludgifter op til et maksimumsbeløb pr. overnatning, afhængigt af land. Dette maksimumsbeløb er oplyst på internetadressen i indkaldelsens punkt 4.1 (»Maksimale opholdsudgifter (hotel), der kan godkendes af Kommissionen«) |
| --- | --- |

1.

Under forberedelsen af informationsforanstaltningen:

Hoteludgifter op til et maksimumsbeløb pr. overnatning, afhængigt af land. Dette maksimumsbeløb er oplyst på internetadressen i indkaldelsens punkt 4.1 (»Maksimale opholdsudgifter (hotel), der kan godkendes af Kommissionen«)

| — | Detaljeret hotelregning med oplysning om personernes navne og overnatningsdatoer. Hvis regningen vedrører en gruppe, skal de samme oplysninger være anført. |
| --- | --- |

—

Detaljeret hotelregning med oplysning om personernes navne og overnatningsdatoer. Hvis regningen vedrører en gruppe, skal de samme oplysninger være anført.

| — | Støttemodtagerens beskrivelse af formålet med indkvarteringen, forbindelsen til den medfinansierede informationsforanstaltning og de pågældende personers rolle i forbindelse med foranstaltningen. |
| --- | --- |

—

Støttemodtagerens beskrivelse af formålet med indkvarteringen, forbindelsen til den medfinansierede informationsforanstaltning og de pågældende personers rolle i forbindelse med foranstaltningen.

| — | Eventuelt et mødereferat. |
| --- | --- |

—

Eventuelt et mødereferat.

| — | Bevis for betaling |
| --- | --- |

—

Bevis for betaling

| 2. | Under gennemførelsen af informationsforanstaltningen:
  Hoteludgifter op til et maksimumsbeløb pr. overnatning, afhængigt af land. Dette maksimumsbeløb er oplyst på internetadressen i indkaldelsens punkt 4.1 (»Maksimale opholdsudgifter (hotel), der kan godkendes af Kommissionen«) |
| --- | --- |

2.

Under gennemførelsen af informationsforanstaltningen:

Hoteludgifter op til et maksimumsbeløb pr. overnatning, afhængigt af land. Dette maksimumsbeløb er oplyst på internetadressen i indkaldelsens punkt 4.1 (»Maksimale opholdsudgifter (hotel), der kan godkendes af Kommissionen«)

| — | Detaljeret hotelregning med oplysning om personernes navne og overnatningsdatoer. Hvis regningen vedrører en gruppe, skal de samme oplysninger være anført. |
| --- | --- |

—

Detaljeret hotelregning med oplysning om personernes navne og overnatningsdatoer. Hvis regningen vedrører en gruppe, skal de samme oplysninger være anført.

Deltagerliste underskrevet af deltagerne som krævet til den tekniske rapport (jf. støtteaftalens artikel I.5.2.2).

| — | Bevis for betaling |
| --- | --- |

—

Bevis for betaling

Måltider

Kun under gennemførelsen af informationsforanstaltningen indtil til et maksimumsbeløb (ekskl. moms) på

| — | 5 EUR pr. person for kaffepause |
| --- | --- |

—

5 EUR pr. person for kaffepause

| — | 25 EUR pr. person for frokost |
| --- | --- |

—

25 EUR pr. person for frokost

| — | 40 EUR pr. person for middag |
| --- | --- |

—

40 EUR pr. person for middag

Samlet faktura (3) (fra cateringvirksomhed, hotel, konferencecenter osv.) med – som minimum – angivelse af informationsforanstaltningens betegnelse, dato, antal personer, arten af leverede ydelser (kaffepauser, frokoster og/eller middage), priser pr. enhed og samlet pris.

Deltagerliste underskrevet af deltagerne som krævet til den tekniske rapport (jf. støtteaftalens artikel I.5.2.2).

| — | Bevis for betaling |
| --- | --- |

—

Bevis for betaling

Tolkning

| 1. | Ansatte: Lønudgifterne er inkluderet i det faste maksimumsbeløb under udgiftskategorien »personaleudgifter«. |
| --- | --- |

1.

Ansatte: Lønudgifterne er inkluderet i det faste maksimumsbeløb under udgiftskategorien »personaleudgifter«.

Der kræves ikke bilag.

| 2. | Selvstændige: Op til 600 EUR om dagen (ekskl. moms). |
| --- | --- |

2.

Selvstændige: Op til 600 EUR om dagen (ekskl. moms).

| — | Faktura med som minimum oplysning om informationsforanstaltningens betegnelse, hvilke sprog der er blevet tolket til og fra, på hvilke datoer, og i hvor mange timer. |
| --- | --- |

—

Faktura med som minimum oplysning om informationsforanstaltningens betegnelse, hvilke sprog der er blevet tolket til og fra, på hvilke datoer, og i hvor mange timer.

| — | Bevis for betaling |
| --- | --- |

—

Bevis for betaling

Oversættelse

| 1. | Ansatte: Lønudgifterne er inkluderet i det faste maksimumsbeløb under udgiftskategorien »personaleudgifter«. |
| --- | --- |

1.

Ansatte: Lønudgifterne er inkluderet i det faste maksimumsbeløb under udgiftskategorien »personaleudgifter«.

Der kræves ikke bilag.

| 2. | Selvstændige: Op til 45 EUR pr. side (ekskl. moms).
  NB. En side svarer til 1 800 typeenheder uden mellemrum. |
| --- | --- |

2.

Selvstændige: Op til 45 EUR pr. side (ekskl. moms).

NB. En side svarer til 1 800 typeenheder uden mellemrum.

| — | Faktura med som minimum oplysning om informationsforanstaltningens betegnelse, hvilke sprog der er blevet oversat til og fra, og hvor mange sider. |
| --- | --- |

—

Faktura med som minimum oplysning om informationsforanstaltningens betegnelse, hvilke sprog der er blevet oversat til og fra, og hvor mange sider.

| — | Bevis for betaling |
| --- | --- |

—

Bevis for betaling

Honorarer til eksperter og talere

Op til 600 EUR om dagen (ekskl. moms).

Der ydes ikke tilskud til ekspert- og talerhonorar, når vedkommende er ansat i en offentlig national eller international institution eller i en af EU-institutionerne eller er medlem af eller ansat i den støttemodtagende organisation eller i en dertil knyttet organisation.

For udgifter til indkvartering og transport: se disse udgiftskategorier.

| — | Faktura med som minimum oplysning om foranstaltningens betegnelse, arten af det udførte arbejde og datoer for udførelsen af arbejdet. |
| --- | --- |

—

Faktura med som minimum oplysning om foranstaltningens betegnelse, arten af det udførte arbejde og datoer for udførelsen af arbejdet.

| — | Endeligt konferenceprogram med oplysning om talerens navn og stilling. |
| --- | --- |

—

Endeligt konferenceprogram med oplysning om talerens navn og stilling.

| — | Bevis for betaling |
| --- | --- |

—

Bevis for betaling

Leje af konferencelokale og materiel

NB: Leje af tolkebokse indtil 750 EUR/dag (ekskl. moms).

Faktura med som minimum oplysning om informationsforanstaltningens betegnelse, arten af det lejede materiel og datoerne for leje af konferencelokaler og materiel.

| — | Bevis for betaling |
| --- | --- |

—

Bevis for betaling

Forsendelses-omkostninger

Post- eller kurertjeneste til forsendelse af dokumenter i forbindelse med informationsforanstaltningen (indbydelser osv.).

Detaljeret faktura med som minimum oplysning om foranstaltningens betegnelse og antallet af afsendte dokumenter eller postkvittering samt ansøgerens begrundelse.

| — | Bevis for betaling |
| --- | --- |

—

Bevis for betaling

---

(1)  Det er kun udgifter til offentlig transport (tog, fly, færge), der finansieres. Det skal dog bemærkes, at udgifter til bus, metro, sporvogn og taxa ikke er støtteberettigede.

(2)  Rejses der ikke på en anden klasse, vil udgifterne kun være støtteberettigede, hvis der fremlægges et bevis fra transportvirksomheden, der viser, hvad det koster at rejse på anden klasse, og i så fald er de støtteberettigede udgifter begrænset til dette beløb.

(3)  Individuelle restaurantregninger accepteres ikke.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 19.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/36

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6299 — KKR/Sorgenia/Sorgenia France)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2011/C 212/12

| 1. | Den 11. juli 2011 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved investeringsfondene, der er tilknyttet KKR & Co. L.P. (»KKR«, USA) og Sorgenia SpA (»Sorgenia«, Italien), der er en del af virksomhedsgruppen, der kontrolleres af Cofide, gennem opkøb af aktier erhverver indirekte fælles kontrol over Sorgenia France SA (»Sorgenia France«, Frankrig), der for øjeblikket kontrolleres alene af Sorgenia, jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 11. juli 2011 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved investeringsfondene, der er tilknyttet KKR & Co. L.P. (»KKR«, USA) og Sorgenia SpA (»Sorgenia«, Italien), der er en del af virksomhedsgruppen, der kontrolleres af Cofide, gennem opkøb af aktier erhverver indirekte fælles kontrol over Sorgenia France SA (»Sorgenia France«, Frankrig), der for øjeblikket kontrolleres alene af Sorgenia, jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | KKR: leverer ydelser til alternativ formueforvaltning og kapitalmarkedsløsninger |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

KKR: leverer ydelser til alternativ formueforvaltning og kapitalmarkedsløsninger

| — | Sorgenia: fremstilling af og engroshandel og detailhandel med gas og elektricitet, navnlig i Italien |
| --- | --- |

—

Sorgenia: fremstilling af og engroshandel og detailhandel med gas og elektricitet, navnlig i Italien

| — | Sorgenia France: fremstilling af elektricitet i Frankrig fra vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

—

Sorgenia France: fremstilling af elektricitet i Frankrig fra vedvarende energikilder.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6299 — KKR/Sorgenia/Sorgenia France sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6299 — KKR/Sorgenia/Sorgenia France sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---

| 19.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/37

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6238 — RREEF/SMAG/OHL — Arenales)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2011/C 212/13

| 1. | Den 8. juli 2011 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved RREEF Pan-European Infrastructure Fund II, LP (»RREEF«), der i sidste instans kontrolleres af Deutsche Bank AG (»Deutsche Bank«, Tyskland), gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Arenales Solar PS, S.L. (»Arenales«, Spanien), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). Arenales kontrolleres i øjeblikket i fællesskab af Solar Millenium AG (»SMAG«, Tyskland) og OHL Industrial, S.L., der indgår i koncernen Villar Mir (»OHL/Villar«, Spanien). |
| --- | --- |

1.

Den 8. juli 2011 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved RREEF Pan-European Infrastructure Fund II, LP (»RREEF«), der i sidste instans kontrolleres af Deutsche Bank AG (»Deutsche Bank«, Tyskland), gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Arenales Solar PS, S.L. (»Arenales«, Spanien), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). Arenales kontrolleres i øjeblikket i fællesskab af Solar Millenium AG (»SMAG«, Tyskland) og OHL Industrial, S.L., der indgår i koncernen Villar Mir (»OHL/Villar«, Spanien).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | RREEF/Deutsche Bank: finansielle tjenesteydelser |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

RREEF/Deutsche Bank: finansielle tjenesteydelser

| — | Arenales: opførelse og drift af et solkraftværk i Morón de la Frontera, Seville, Spanien |
| --- | --- |

—

Arenales: opførelse og drift af et solkraftværk i Morón de la Frontera, Seville, Spanien

| — | OHL/Villar: aktiviteter på markederne for gødning, ferrolegeringer, fast ejendom og energi samt anlæg af industriprojekter |
| --- | --- |

—

OHL/Villar: aktiviteter på markederne for gødning, ferrolegeringer, fast ejendom og energi samt anlæg af industriprojekter

| — | SMAG: fremme, opførelse og drift af solkraftværker. |
| --- | --- |

—

SMAG: fremme, opførelse og drift af solkraftværker.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6238 — RREEF/SMAG/OHL — Arenales sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6238 — RREEF/SMAG/OHL — Arenales sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---