# Az Európai Unió C 216/2011

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2011.216.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 216 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. július 22. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2011.216.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 216

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. július 22.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Tanács |
| 2011/C 216/01 | A Tanács ajánlása (2011. július 12.) Portugália 2011. évi nemzeti reformprogramjáról | 1 |
| 2011/C 216/02 | A Tanács ajánlása (2011. július 12.) Finnország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Tanács véleménye Finnország 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról | 3 |
| 2011/C 216/03 | A Tanács ajánlása (2011. július 12.) Románia 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Tanács véleménye Románia 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 6 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Adatvédelmi Biztos |
| 2011/C 216/04 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról | 9 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Tanács

2011/C 216/01

A Tanács ajánlása (2011. július 12.) Portugália 2011. évi nemzeti reformprogramjáról

1

2011/C 216/02

A Tanács ajánlása (2011. július 12.) Finnország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Tanács véleménye Finnország 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

3

2011/C 216/03

A Tanács ajánlása (2011. július 12.) Románia 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Tanács véleménye Románia 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

6

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

2011/C 216/04

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról

9

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 216/05 | A Bizottság közleménye a 620/2009/EK rendelet keretében eredetiségigazolások kibocsátására feljogosított hatóságról | 17 |
| 2011/C 216/06 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6151 – PetroChina/INEOS/JV) (
  1
  ) | 18 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2011/C 216/05

A Bizottság közleménye a 620/2009/EK rendelet keretében eredetiségigazolások kibocsátására feljogosított hatóságról

17

2011/C 216/06

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6151 – PetroChina/INEOS/JV) (
  1
  )

1

18

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Parlament |
| 2011/C 216/07 | Az Európai Parlament dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló szabályok – Az elnökség 2001. november 28-i határozata | 19 |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 216/08 | Euroátváltási árfolyamok | 25 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2011/C 216/09 | Frissített jegyzék a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (15) bekezdésében említett tartózkodási engedélyekről (HL C 247., 2006.10.13., 1. o., HL C 153., 2007.7.6., 5. o., HL C 192., 2007.8.18., 11. o., HL C 271., 2007.11.14., 14. o., HL C 57., 2008.3.1., 31. o., HL C 134., 2008.5.31., 14. o., HL C 207., 2008.8.14., 12. o., HL C 331., 2008.12.21., 13. o., HL C 3., 2009.1.8., 5. o., HL C 64., 2009.3.19., 15. o., HL C 198., 2009.8.22., 9. o., HL C 239., 2009.10.6., 2. o., HL C 298., 2009.12.8., 15. o., HL C 308., 2009.12.18., 20. o., HL C 35., 2010.2.12., 5. o., HL C 82., 2010.3.30., 26. o., HL C 103., 2010.4.22., 8. o., HL C 108., 2011.4.7., 6. o., HL C 157., 2011.5.27., 5. o., HL C 201., 2011.7.8., 1. o.) | 26 |
| 2011/C 216/10 | Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról | 29 |
| 2011/C 216/11 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség (
  1
  ) | 31 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Parlament

2011/C 216/07

Az Európai Parlament dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló szabályok – Az elnökség 2001. november 28-i határozata

19

Európai Bizottság

2011/C 216/08

Euroátváltási árfolyamok

25

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2011/C 216/09

Frissített jegyzék a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (15) bekezdésében említett tartózkodási engedélyekről (HL C 247., 2006.10.13., 1. o., HL C 153., 2007.7.6., 5. o., HL C 192., 2007.8.18., 11. o., HL C 271., 2007.11.14., 14. o., HL C 57., 2008.3.1., 31. o., HL C 134., 2008.5.31., 14. o., HL C 207., 2008.8.14., 12. o., HL C 331., 2008.12.21., 13. o., HL C 3., 2009.1.8., 5. o., HL C 64., 2009.3.19., 15. o., HL C 198., 2009.8.22., 9. o., HL C 239., 2009.10.6., 2. o., HL C 298., 2009.12.8., 15. o., HL C 308., 2009.12.18., 20. o., HL C 35., 2010.2.12., 5. o., HL C 82., 2010.3.30., 26. o., HL C 103., 2010.4.22., 8. o., HL C 108., 2011.4.7., 6. o., HL C 157., 2011.5.27., 5. o., HL C 201., 2011.7.8., 1. o.)

26

2011/C 216/10

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

29

2011/C 216/11

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség (
  1
  )

1

31

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 216/12 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products) (
  1
  ) | 32 |
| 2011/C 216/13 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 33 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2011/C 216/12

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products) (
  1
  )

1

32

2011/C 216/13

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Tanács

| 22.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 216/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 216/1

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2011. július 12.)

Portugália 2011. évi nemzeti reformprogramjáról

2011/C 216/01

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.

| (2) | A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (1), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (1), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

| (3) | A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét.

| (4) | Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.

| (5) | Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék. A 2011-re vonatkozó konkrét vállalásokat és fellépéseket a portugál nemzeti reformprogramban még nem közölték egyértelműen, azonban várhatóan az Európai Tanácsnak nyújtják be. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék. A 2011-re vonatkozó konkrét vállalásokat és fellépéseket a portugál nemzeti reformprogramban még nem közölték egyértelműen, azonban várhatóan az Európai Tanácsnak nyújtják be.

| (6) | A portugál kormány 2011. március 23-án benyújtotta a 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programját a nemzeti parlamentnek, amely elutasította azt. A portugál kormány 2011. április 19-én benyújtotta nemzeti reformprogramját. A javasolt makrogazdasági és költségvetési forgatókönyveket és a szakpolitikai ajánlásokat felülírta a 2011. május 17-én aláírt egyetértési megállapodás. |
| --- | --- |

(6)

A portugál kormány 2011. március 23-án benyújtotta a 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programját a nemzeti parlamentnek, amely elutasította azt. A portugál kormány 2011. április 19-én benyújtotta nemzeti reformprogramját. A javasolt makrogazdasági és költségvetési forgatókönyveket és a szakpolitikai ajánlásokat felülírta a 2011. május 17-én aláírt egyetértési megállapodás.

| (7) | A Tanács 2011. május 17-én elfogadta a 2011/344/EU végrehajtási határozatot, amely középtávú pénzügyi támogatást bocsát Portugália rendelkezésére a 2011–2014 közötti hároméves időszakra az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelettel (2) összhangban. Az ezt kísérő, ugyanazon a napon aláírt egyetértési megállapodás és annak egymást követő kiegészítései megállapítják a gazdaságpolitikai feltételeket, amelyek alapján a pénzügyi támogatást folyósítják. |
| --- | --- |

(7)

A Tanács 2011. május 17-én elfogadta a 2011/344/EU végrehajtási határozatot, amely középtávú pénzügyi támogatást bocsát Portugália rendelkezésére a 2011–2014 közötti hároméves időszakra az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelettel (2) összhangban. Az ezt kísérő, ugyanazon a napon aláírt egyetértési megállapodás és annak egymást követő kiegészítései megállapítják a gazdaságpolitikai feltételeket, amelyek alapján a pénzügyi támogatást folyósítják.

| (8) | 2010-ben Portugália GDP-je 1,3 %–os ütemben nőtt. Az export erős növekedésével egyetmben ez a pozitív növekedési teljesítmény rendkívüli tényezőknek is betudható, amelyek ösztönözték a lakossági fogyasztást. Egyértelmű, hogy az árak és a költségek alakulásaelégtelen volt a versenyképesség elég gyors ütemű növeléséhez annak érdekében, hogy Portugália rendezze a folyó fizetési mérleg hiányát, amely 2010-ben GDP-jének 10 %-át tette ki. A gazdaság egészének gyengélkedése és a munkanélküliség erőteljes emelkedése (11,2 % 2010 végén) magas költségvetési hiányt eredményezett, amely meghaladta a GDP 10 %-át 2009-ben és 9 %-át 2010-ben, a 2008-as 3,5 % után. A közelmúltban az államháztartást érintő kedvezőtlen fejlemények és a gazdasági növekedéssel kapcsolatos zord kilátások együttesen a bizalom romlásához és a növekvő nyomáshoz vezettek az deviza államkötvények piacain, aggodalomra adva okot államháztartásának fenntarthatóságával kapcsolatban. Miután a hitelminősítők többször leminősítették a portugál államkötvényeket, az ország képtelenné vált arra, hogy a hosszú távú költségvetési fenntarthatósággal összeegyeztethető kamat mellett refinanszírozza magát. Ezzel párhuzamosan a külső forrásoktól, különösen az euróövezeten belüli forrásoktól jelentősen függő bankszektor egyre inkább elszigetelődött a piaci finanszírozástól. |
| --- | --- |

(8)

2010-ben Portugália GDP-je 1,3 %–os ütemben nőtt. Az export erős növekedésével egyetmben ez a pozitív növekedési teljesítmény rendkívüli tényezőknek is betudható, amelyek ösztönözték a lakossági fogyasztást. Egyértelmű, hogy az árak és a költségek alakulásaelégtelen volt a versenyképesség elég gyors ütemű növeléséhez annak érdekében, hogy Portugália rendezze a folyó fizetési mérleg hiányát, amely 2010-ben GDP-jének 10 %-át tette ki. A gazdaság egészének gyengélkedése és a munkanélküliség erőteljes emelkedése (11,2 % 2010 végén) magas költségvetési hiányt eredményezett, amely meghaladta a GDP 10 %-át 2009-ben és 9 %-át 2010-ben, a 2008-as 3,5 % után. A közelmúltban az államháztartást érintő kedvezőtlen fejlemények és a gazdasági növekedéssel kapcsolatos zord kilátások együttesen a bizalom romlásához és a növekvő nyomáshoz vezettek az deviza államkötvények piacain, aggodalomra adva okot államháztartásának fenntarthatóságával kapcsolatban. Miután a hitelminősítők többször leminősítették a portugál államkötvényeket, az ország képtelenné vált arra, hogy a hosszú távú költségvetési fenntarthatósággal összeegyeztethető kamat mellett refinanszírozza magát. Ezzel párhuzamosan a külső forrásoktól, különösen az euróövezeten belüli forrásoktól jelentősen függő bankszektor egyre inkább elszigetelődött a piaci finanszírozástól.

| (9) | Portugália kötelezettséget vállalt arra, hogy végrehajtja a gazdasági és pénzügyi kiigazítási programot az államadósága és a bankszektor iránti bizalom helyreállítása, valamint a növekedés és a foglalkoztatás támogatása céljából. A program a következő három területen ír elő átfogó intézkedéseket: (i) strukturális költségvetési intézkedésekkel és jobb költségvetési ellenőrzéssel alátámasztott, hiteles és kiegyensúlyozott költségvetési konszolidációs stratégia; (ii) mélyreható és előrehozott strukturális reformok a munkaerő- és termékpiac területén; és (iii) tartalékeszközökkel alátámasztott piaci mechanizmusok révén a pénzügyi ágazatnak a szabályozatlan tőkeáttétel-csökkentéssel szembeni védelmére irányuló erőfeszítések. |
| --- | --- |

(9)

Portugália kötelezettséget vállalt arra, hogy végrehajtja a gazdasági és pénzügyi kiigazítási programot az államadósága és a bankszektor iránti bizalom helyreállítása, valamint a növekedés és a foglalkoztatás támogatása céljából. A program a következő három területen ír elő átfogó intézkedéseket: (i) strukturális költségvetési intézkedésekkel és jobb költségvetési ellenőrzéssel alátámasztott, hiteles és kiegyensúlyozott költségvetési konszolidációs stratégia; (ii) mélyreható és előrehozott strukturális reformok a munkaerő- és termékpiac területén; és (iii) tartalékeszközökkel alátámasztott piaci mechanizmusok révén a pénzügyi ágazatnak a szabályozatlan tőkeáttétel-csökkentéssel szembeni védelmére irányuló erőfeszítések.

| (10) | A Bizottság értékelte a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a program Portugália fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelel-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél az uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az Unió átfogó gazdasági kormányzását. Ebben az összefüggésben a Bizottság hangsúlyozza a tervezett intézkedések végrehajtásának sürgősségét a 2011/344/EU végrehajtási határozattal való megfelelés érdekében, |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság értékelte a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a program Portugália fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelel-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél az uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az Unió átfogó gazdasági kormányzását. Ebben az összefüggésben a Bizottság hangsúlyozza a tervezett intézkedések végrehajtásának sürgősségét a 2011/344/EU végrehajtási határozattal való megfelelés érdekében,

AJÁNLJA, HOGY Portugália:

hajtsa végre a 2011/344/EU végrehajtási határozatbanmegállapított, és a 2011. május 17-i egyetértési megállapodásban, valamint annak későbbi kiegészítéseiben tovább pontosított intézkedéseket.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  A 2011. évre érvényben tartotta a Tanács a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2011. május 19-i 2011/308/EU határozata (HL L 138., 2011.5.26., 56. o.).

1

(2)  HL L 118., 2010.5.12., 1. o.

2

---

| 22.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 216/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 216/3

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2011. július 12.)

Finnország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Tanács véleménye Finnország 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

2011/C 216/02

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.

| (2) | A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

| (3) | A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét.

| (4) | Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.

| (5) | Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási és konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási és konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék.

| (6) | Finnország 2011. április 6-án benyújtotta a 2011-es aktualizált stabilitási programját, amely a 2011–2014 közötti időszakra vonatkozik, valamint 2011. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(6)

Finnország 2011. április 6-án benyújtotta a 2011-es aktualizált stabilitási programját, amely a 2011–2014 közötti időszakra vonatkozik, valamint 2011. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (7) | A globális gazdasági válság legkritikusabb időszakában Finnországnak nagyon jelentős GDP-csökkenéssel kellett szembenéznie, mivel a finn gazdaság mindig is fő ágazatai exportteljesítményére támaszkodott. A GDP 2009-ben 8,2 %-kal visszaesett, aminek a fő oka a kivitelek kivételesen meredek zuhanása (20 %-os mennyiségi csökkenés) és az ahhoz kapcsolódó, a beruházói bizalmat érintő kedvezőtlen hatások voltak. A munkanélküliségi ráta mintegy 2 százalékponttal növekedett: a munkaerőre vetítve a 2008-as 6,4 %-ról 2010-re 8,3 %-ra emelkedett. A belső keresletnek és a kivitelek újbóli erősödésének köszönhetően szilárd volt a gazdasági fellendülés, és a GDP 2010-ben 3,1 %-kal növekedett. Az ingatlanárak szintje és a lakásépítés volumene a 2009. évi rövid esést követően gyorsan a válságot megelőző szint fölé emelkedett, ami némi aggodalmat keltett az ingatlanpiac túlzott mértékű növekedését illetően. Finnország a gazdasági válságot úgy hagyta maga mögött, hogy 2010-ben az államháztartási hiány a GDP 2,5 %-a, az államadósság pedig a GDP 48,5 %-a volt. |
| --- | --- |

(7)

A globális gazdasági válság legkritikusabb időszakában Finnországnak nagyon jelentős GDP-csökkenéssel kellett szembenéznie, mivel a finn gazdaság mindig is fő ágazatai exportteljesítményére támaszkodott. A GDP 2009-ben 8,2 %-kal visszaesett, aminek a fő oka a kivitelek kivételesen meredek zuhanása (20 %-os mennyiségi csökkenés) és az ahhoz kapcsolódó, a beruházói bizalmat érintő kedvezőtlen hatások voltak. A munkanélküliségi ráta mintegy 2 százalékponttal növekedett: a munkaerőre vetítve a 2008-as 6,4 %-ról 2010-re 8,3 %-ra emelkedett. A belső keresletnek és a kivitelek újbóli erősödésének köszönhetően szilárd volt a gazdasági fellendülés, és a GDP 2010-ben 3,1 %-kal növekedett. Az ingatlanárak szintje és a lakásépítés volumene a 2009. évi rövid esést követően gyorsan a válságot megelőző szint fölé emelkedett, ami némi aggodalmat keltett az ingatlanpiac túlzott mértékű növekedését illetően. Finnország a gazdasági válságot úgy hagyta maga mögött, hogy 2010-ben az államháztartási hiány a GDP 2,5 %-a, az államadósság pedig a GDP 48,5 %-a volt.

| (8) | Az 1466/97/EK rendeletnek megfelelően az aktualizált stabilitási program értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a stabilitási programot alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2011–2012-re megalapozott, azonban azt követően kissé túl optimista. 2011–2012-re a makrogazdasági forgatókönyv összhangban van a Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzésével. A stabilitási program a 2013–2015 közötti időszakra a GDP mintegy 2 %-át kitevő növekedést jelez előre, amely kissé meghaladja az 1,5 %-ra becsült potenciális növekedést, és így némi lefelé mutató kockázatnak lehet kitéve. A költségvetési stratégia célkitűzése a hiánynak a GDP 0,9 %-át kitevő szintre való csökkentése 2011-ben, majd 0,7 %-ra 2012-ben, ami a gazdaság ciklikus fellendülését és az előző kormány által már meghozott konszolidációs intézkedéseket tükrözi. Az aktualizált stabilitási program azonban nem tervez további költségvetési konszolidációt a 2013–2015 közötti időszakra. A költségvetési célkitűzéseket érintő kockázatok kiegyensúlyozottaknak tűnnek. A legjelentősebb kockázati tényező a globális makrogazdasági környezetből ered, amely mindig is erős hatással volt az exportteljesítményre támaszkodó finn gazdaságra. |
| --- | --- |

(8)

Az 1466/97/EK rendeletnek megfelelően az aktualizált stabilitási program értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a stabilitási programot alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2011–2012-re megalapozott, azonban azt követően kissé túl optimista. 2011–2012-re a makrogazdasági forgatókönyv összhangban van a Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzésével. A stabilitási program a 2013–2015 közötti időszakra a GDP mintegy 2 %-át kitevő növekedést jelez előre, amely kissé meghaladja az 1,5 %-ra becsült potenciális növekedést, és így némi lefelé mutató kockázatnak lehet kitéve. A költségvetési stratégia célkitűzése a hiánynak a GDP 0,9 %-át kitevő szintre való csökkentése 2011-ben, majd 0,7 %-ra 2012-ben, ami a gazdaság ciklikus fellendülését és az előző kormány által már meghozott konszolidációs intézkedéseket tükrözi. Az aktualizált stabilitási program azonban nem tervez további költségvetési konszolidációt a 2013–2015 közötti időszakra. A költségvetési célkitűzéseket érintő kockázatok kiegyensúlyozottaknak tűnnek. A legjelentősebb kockázati tényező a globális makrogazdasági környezetből ered, amely mindig is erős hatással volt az exportteljesítményre támaszkodó finn gazdaságra.

| (9) | A legfrissebb aktualizált stabilitási program nem tervezi középtávú költségvetési konszolidációra kihasználni a gazdasági feltételek előre jelzett javulását. Míg a középtávú célkitűzést, amelyet a finn hatóságok a GDP 0,5 %-át kitevő strukturális többletben határoznak meg, az előrejelzések szerint 2011-ben sikerül elérni, a strukturális egyenleg az azt követő években várhatóan a célkitűzés szintje alá csökken. |
| --- | --- |

(9)

A legfrissebb aktualizált stabilitási program nem tervezi középtávú költségvetési konszolidációra kihasználni a gazdasági feltételek előre jelzett javulását. Míg a középtávú célkitűzést, amelyet a finn hatóságok a GDP 0,5 %-át kitevő strukturális többletben határoznak meg, az előrejelzések szerint 2011-ben sikerül elérni, a strukturális egyenleg az azt követő években várhatóan a célkitűzés szintje alá csökken.

| (10) | A Bizottság legfrisseb értékelésének megfelelően az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára vonatkozó kockázatok közepesnek tűnnek. Bár az egymást követő finn kormányok a prioritások között kezelték a társadalom elöregedéséből eredő hatások ellensúlyozására irányuló fellépést, az országra jelentős és közvetlen demográfiai változás vár, és még mindig tekintélyes a fenntarthatósági rés az államháztartásban. Ez a probléma a szakpolitikai területek széles körét érinti. A társadalom elöregedése jelentősen meg fogja növelni az idősödéshez kapcsolódó – Finnországban többnyire a helyi önkormányzatok által nyújtott – szolgáltatások iránti keresletet. Több tanulmány is úgy találta, hogy az elmúlt pár évben gyenge volt a közszolgáltatások termelékenységének javulása. A finn hatóságok már számos reformot végrehajtottak a közszolgáltatások szerkezetátalakítása és a termelékenység élénkítése céljából, központi kormányzati és helyi önkormányzati szinten egyaránt. Az információs technológiába való viszonylag nagy mértékű beruházás a közszférában egyelőre még nem fordult át a termelékenység javulásába, ami arra enged következtetni, hogy szerkezeti és adminisztratív változásoknak kell kísérniük a beruházást. Összegezve, további intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a közszolgáltatások nyújtása terén sikerüljön termelékenységnövekedést és költségmegtakarításokat elérni. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság legfrisseb értékelésének megfelelően az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára vonatkozó kockázatok közepesnek tűnnek. Bár az egymást követő finn kormányok a prioritások között kezelték a társadalom elöregedéséből eredő hatások ellensúlyozására irányuló fellépést, az országra jelentős és közvetlen demográfiai változás vár, és még mindig tekintélyes a fenntarthatósági rés az államháztartásban. Ez a probléma a szakpolitikai területek széles körét érinti. A társadalom elöregedése jelentősen meg fogja növelni az idősödéshez kapcsolódó – Finnországban többnyire a helyi önkormányzatok által nyújtott – szolgáltatások iránti keresletet. Több tanulmány is úgy találta, hogy az elmúlt pár évben gyenge volt a közszolgáltatások termelékenységének javulása. A finn hatóságok már számos reformot végrehajtottak a közszolgáltatások szerkezetátalakítása és a termelékenység élénkítése céljából, központi kormányzati és helyi önkormányzati szinten egyaránt. Az információs technológiába való viszonylag nagy mértékű beruházás a közszférában egyelőre még nem fordult át a termelékenység javulásába, ami arra enged következtetni, hogy szerkezeti és adminisztratív változásoknak kell kísérniük a beruházást. Összegezve, további intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a közszolgáltatások nyújtása terén sikerüljön termelékenységnövekedést és költségmegtakarításokat elérni.

| (11) | Aggodalomra ad okot a tartós munkanélküliség jelenlegi növekedése. Míg az jelentősen csökkent 2005 és 2008 között, 2009-ben ismét növekedésnek indult. A tartósan munkanélküliek száma 2011 márciusának végén 57 400 volt (12 400-al több, mint az előző évben), és közülük sokan jelenleg az 55 és 64 év közötti korcsoportba tartoznak. A nyugdíjba vonulásra jellemző minták miatt a munkanélküliség növekedése a 45–54 évesek között lesz majd a legjelentősebb. Noha a tartós munkanélküliség aránya Finnországban az uniós átlag alatt van, a kérdést a jövőbeni munkaerő-kínálat biztosításával és a társadalmi befogadással összefüggésben kell vizsgálni. A tapasztalatok azt mutatják, hogy az ilyen jellegű munkanélküliség növeli a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatát. Bár a finn hatóságok a tartós munkanélküliség növekedését sürgető problémaként ismerik el, annak leküzdésére – ez ideig – nem dolgoztak ki átfogó stratégiát. Finnország a válság idején hatékonyan kiterjesztette az aktív munkaerő-piaci intézkedéseket a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemre. Bár ez hozzájárult ahhoz, hogy csökkenjen a fiatalok munkanélkülisége 2010–2011-ben, annak mértéke továbbra is az uniós átlag felett van, és újabb intézkedéseket indokolhat. Hasonlóképpen, az aktív munkaerő-piaci intézkedések megerősítése és célkitűzéseinek jobb összpontosítása segítene megfordítani a tartós munkanélküliség negatív tendenciáját. |
| --- | --- |

(11)

Aggodalomra ad okot a tartós munkanélküliség jelenlegi növekedése. Míg az jelentősen csökkent 2005 és 2008 között, 2009-ben ismét növekedésnek indult. A tartósan munkanélküliek száma 2011 márciusának végén 57 400 volt (12 400-al több, mint az előző évben), és közülük sokan jelenleg az 55 és 64 év közötti korcsoportba tartoznak. A nyugdíjba vonulásra jellemző minták miatt a munkanélküliség növekedése a 45–54 évesek között lesz majd a legjelentősebb. Noha a tartós munkanélküliség aránya Finnországban az uniós átlag alatt van, a kérdést a jövőbeni munkaerő-kínálat biztosításával és a társadalmi befogadással összefüggésben kell vizsgálni. A tapasztalatok azt mutatják, hogy az ilyen jellegű munkanélküliség növeli a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatát. Bár a finn hatóságok a tartós munkanélküliség növekedését sürgető problémaként ismerik el, annak leküzdésére – ez ideig – nem dolgoztak ki átfogó stratégiát. Finnország a válság idején hatékonyan kiterjesztette az aktív munkaerő-piaci intézkedéseket a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemre. Bár ez hozzájárult ahhoz, hogy csökkenjen a fiatalok munkanélkülisége 2010–2011-ben, annak mértéke továbbra is az uniós átlag felett van, és újabb intézkedéseket indokolhat. Hasonlóképpen, az aktív munkaerő-piaci intézkedések megerősítése és célkitűzéseinek jobb összpontosítása segítene megfordítani a tartós munkanélküliség negatív tendenciáját.

| (12) | A demográfiai változásokra tekintettel az idősebb munkavállalók foglalkoztatási arányának növelése fontos az államháztartás helyzete, valamint döntő a jövőbeni munkaerő-keresletnek való megfelelés szempontjából. A finn nyugdíjrendszert 2005-ben reformnak vetették alá, és a nyugdíjellátást 2009-ben a várható élettartamon alapuló együtthatóhoz kötötték. Ennek ellenére a törvényes nyugdíjkorhatár jelenleg nem kötődik a várható élettartamhoz. Tekintettel a várható élettartam tovább folytatódó növekedésére, egy ilyen összekapcsolás nemcsak hozzájárulna a munkaerő-kínálathoz, hanem segítené a megfelelő nyugdíjak biztosítását is. A korengedményes nyugdíjazási lehetőségeket csökkentették az elmúlt pár évben, de még mindig indokolt lenne további intézkedéseket hozni az időskorúak foglalkoztatásának ösztönzésére. Például az időskorúaknak szóló kibővített munkanélküli ellátás nagyjából úgy működik, mint az eltörölt munkanélküli nyugdíj. Az elmúlt évtizedben bekövetkezett javulás ellenére az idősebb korú munkavállalók foglalkoztatási aránya és a tényleges nyugdíjkorhatár alacsonynak minősül. Gyakran a rokkantság a korengedményes nyugdíjazás oka. A tényleges nyugdíjkorhatár növelése olyan intézkedéseket tesz szükségessé, amelyek figyelembe veszik a munkakörülmények színvonalát, beleértve a foglalkoztatottak jólétét és egészségét is. Ennek elsősorban azért van jelentősége, mert magas a rokkantsági nyugdíjból élők száma. Finnország 2009 óta mintegy 21 millió EUR-t fordított a munkakörnyezet javítását célzó projektekre. Érdemes lenne értékelésnek alávetni e kezdeményezések hatását. Az egész életen át tartó tanulásban való részvétel aránya mindig is magas volt Finnországban, és az új készségkövetelmények megjelenése, valamint a demográfiai változások miatt továbbra is jelentős marad. |
| --- | --- |

(12)

A demográfiai változásokra tekintettel az idősebb munkavállalók foglalkoztatási arányának növelése fontos az államháztartás helyzete, valamint döntő a jövőbeni munkaerő-keresletnek való megfelelés szempontjából. A finn nyugdíjrendszert 2005-ben reformnak vetették alá, és a nyugdíjellátást 2009-ben a várható élettartamon alapuló együtthatóhoz kötötték. Ennek ellenére a törvényes nyugdíjkorhatár jelenleg nem kötődik a várható élettartamhoz. Tekintettel a várható élettartam tovább folytatódó növekedésére, egy ilyen összekapcsolás nemcsak hozzájárulna a munkaerő-kínálathoz, hanem segítené a megfelelő nyugdíjak biztosítását is. A korengedményes nyugdíjazási lehetőségeket csökkentették az elmúlt pár évben, de még mindig indokolt lenne további intézkedéseket hozni az időskorúak foglalkoztatásának ösztönzésére. Például az időskorúaknak szóló kibővített munkanélküli ellátás nagyjából úgy működik, mint az eltörölt munkanélküli nyugdíj. Az elmúlt évtizedben bekövetkezett javulás ellenére az idősebb korú munkavállalók foglalkoztatási aránya és a tényleges nyugdíjkorhatár alacsonynak minősül. Gyakran a rokkantság a korengedményes nyugdíjazás oka. A tényleges nyugdíjkorhatár növelése olyan intézkedéseket tesz szükségessé, amelyek figyelembe veszik a munkakörülmények színvonalát, beleértve a foglalkoztatottak jólétét és egészségét is. Ennek elsősorban azért van jelentősége, mert magas a rokkantsági nyugdíjból élők száma. Finnország 2009 óta mintegy 21 millió EUR-t fordított a munkakörnyezet javítását célzó projektekre. Érdemes lenne értékelésnek alávetni e kezdeményezések hatását. Az egész életen át tartó tanulásban való részvétel aránya mindig is magas volt Finnországban, és az új készségkövetelmények megjelenése, valamint a demográfiai változások miatt továbbra is jelentős marad.

| (13) | Az erősebb verseny (különösen a szolgáltatási ágazatban) egyre időszerűbbé vált a termelékenység fokozása és a potenciális gazdasági növekedés serkentése szempontjából. Finnország távoli fekvése és alacsony népsűrűsége csökkenti az üzleti versenyt, ami a nem exportképes ágazatokban viszonylag alacsony termelékenységnövekedést eredményez. A létező üzleti struktúrák esetenként erősen koncentráltak, különösen az élelmiszeriparban vagy a nagy- és kiskereskedelemben. Ez hozzájárulhat a fogyasztói árak viszonylag magas szintjéhez, bár abban a nagy szállítási távolságoknak is szerepe lehet. A kiskereskedelmi árak a legmagasabbak között vannak az EU-ban. A kiskereskedelmi verseny terén továbbra is részleges akadályt jelentenek a jogszabályok (a közelmúltban bekövetkezett enyhülést követően is), valamint a piacra belépő és onnan kivonuló külföldi és belföldi vállalkozások előtt álló gátló tényezők. |
| --- | --- |

(13)

Az erősebb verseny (különösen a szolgáltatási ágazatban) egyre időszerűbbé vált a termelékenység fokozása és a potenciális gazdasági növekedés serkentése szempontjából. Finnország távoli fekvése és alacsony népsűrűsége csökkenti az üzleti versenyt, ami a nem exportképes ágazatokban viszonylag alacsony termelékenységnövekedést eredményez. A létező üzleti struktúrák esetenként erősen koncentráltak, különösen az élelmiszeriparban vagy a nagy- és kiskereskedelemben. Ez hozzájárulhat a fogyasztói árak viszonylag magas szintjéhez, bár abban a nagy szállítási távolságoknak is szerepe lehet. A kiskereskedelmi árak a legmagasabbak között vannak az EU-ban. A kiskereskedelmi verseny terén továbbra is részleges akadályt jelentenek a jogszabályok (a közelmúltban bekövetkezett enyhülést követően is), valamint a piacra belépő és onnan kivonuló külföldi és belföldi vállalkozások előtt álló gátló tényezők.

| (14) | Az Euró Plusz Paktumban tett konkrét vállalások nem szerepelnek részletesen Finnország stabilitási programjában és nemzeti reformprogramjában, de azok beadására várhatóan az új kormány megalakulását követően sor kerül. |
| --- | --- |

(14)

Az Euró Plusz Paktumban tett konkrét vállalások nem szerepelnek részletesen Finnország stabilitási programjában és nemzeti reformprogramjában, de azok beadására várhatóan az új kormány megalakulását követően sor kerül.

| (15) | A Bizottság értékelte a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, figyelembe véve nemcsak a programok Finnország fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy meg kell erősíteni az EU átfogó gazdasági kormányzását. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy középtávú konszolidációs intézkedéseket kell meghatározni, és további fellépés (többek között a közszféra termelékenységének növelése) szükséges az államháztartás fenntarthatóságának javítása érdekében. További fellépés szükséges a munkára való ösztönzés fokozása és a tényleges nyugdíjkorhatár emelése érdekében is, valamint a termelékenység és a verseny növeléséhez a szolgáltatási ágazat piacain. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság értékelte a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, figyelembe véve nemcsak a programok Finnország fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy meg kell erősíteni az EU átfogó gazdasági kormányzását. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy középtávú konszolidációs intézkedéseket kell meghatározni, és további fellépés (többek között a közszféra termelékenységének növelése) szükséges az államháztartás fenntarthatóságának javítása érdekében. További fellépés szükséges a munkára való ösztönzés fokozása és a tényleges nyugdíjkorhatár emelése érdekében is, valamint a termelékenység és a verseny növeléséhez a szolgáltatási ágazat piacain.

| (16) | Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2010. június 2-i, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta Finnország 2011. évi aktualizált stabilitási programját; arról alkotott véleményét (3) az (1) és (2) ajánlások tükrözik. Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta Finnország nemzeti reformprogramját, |
| --- | --- |

(16)

Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2010. június 2-i, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta Finnország 2011. évi aktualizált stabilitási programját; arról alkotott véleményét (3) az (1) és (2) ajánlások tükrözik. Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta Finnország nemzeti reformprogramját,

AJÁNLJA, HOGY Finnország 2011–2012-ben tegyen intézkedéseket a következő pontoknak megfelelően:

| 1. | Folytassa a költségvetési konszolidációt, fordítsa a többletbevételeket hiánycsökkentésre, és hozzon további intézkedéseket annak érdekében, hogy a költségvetési egyenleget a középtávú célkitűzés szintje felett tartsa, különösen a középtávú kiadási szintnek való megfelelésen keresztül. |
| --- | --- |

1.

Folytassa a költségvetési konszolidációt, fordítsa a többletbevételeket hiánycsökkentésre, és hozzon további intézkedéseket annak érdekében, hogy a költségvetési egyenleget a középtávú célkitűzés szintje felett tartsa, különösen a középtávú kiadási szintnek való megfelelésen keresztül.

| 2. | A társadalom elöregedéséből eredő kihívásokra válaszul hozzon további intézkedéseket – szerkezeti változásokra vonatkozóan is – azért, hogy a közszolgáltatások nyújtása terén termelékenységnövekedést és költségmegtakarításokat érjen el. |
| --- | --- |

2.

A társadalom elöregedéséből eredő kihívásokra válaszul hozzon további intézkedéseket – szerkezeti változásokra vonatkozóan is – azért, hogy a közszolgáltatások nyújtása terén termelékenységnövekedést és költségmegtakarításokat érjen el.

| 3. | Az aktív munkaerő-piaci intézkedéseket összpontosítsa jobban a tartósan munkanélküliekre és a fiatalokra. |
| --- | --- |

3.

Az aktív munkaerő-piaci intézkedéseket összpontosítsa jobban a tartósan munkanélküliekre és a fiatalokra.

| 4. | Hozzon intézkedéseket az időskorú munkavállalók foglalkoztathatósága, valamint az egész életen át tartó tanulásban való részvételük javítása érdekében. Tegyen további lépéseket arra, a szociális partnerekkel egyeztetve és a nemzeti gyakorlatnak megfelelően, hogy az idősebb munkavállalók munkaerőpiacon történő bennmaradását ösztönözze, a korai kilépés csökkentésére vonatkozó intézkedésekkel és a tényleges nyugdíjkorhatár emelésével. A várható élettartamhoz kötődő nyugdíjjárulékok jelenleg létező rendszerére tekintettel vegye figyelembe a törvényes nyugdíjkorhatárt és a várható élettartamot. |
| --- | --- |

4.

Hozzon intézkedéseket az időskorú munkavállalók foglalkoztathatósága, valamint az egész életen át tartó tanulásban való részvételük javítása érdekében. Tegyen további lépéseket arra, a szociális partnerekkel egyeztetve és a nemzeti gyakorlatnak megfelelően, hogy az idősebb munkavállalók munkaerőpiacon történő bennmaradását ösztönözze, a korai kilépés csökkentésére vonatkozó intézkedésekkel és a tényleges nyugdíjkorhatár emelésével. A várható élettartamhoz kötődő nyugdíjjárulékok jelenleg létező rendszerére tekintettel vegye figyelembe a törvényes nyugdíjkorhatárt és a várható élettartamot.

| 5. | Hozzon további intézkedéseket a szolgáltatási ágazat további megnyitása céljából azáltal, hogy átalakítja a szabályozási keretet és megszünteti a korlátozásokat annak érdekében, hogy egyszerűbbé váljon a szolgáltatási ágazat piacaira, különösen a kiskereskedelmi ágazat piacaira való új belépés. |
| --- | --- |

5.

Hozzon további intézkedéseket a szolgáltatási ágazat további megnyitása céljából azáltal, hogy átalakítja a szabályozási keretet és megszünteti a korlátozásokat annak érdekében, hogy egyszerűbbé váljon a szolgáltatási ágazat piacaira, különösen a kiskereskedelmi ágazat piacaira való új belépés.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  A 2011. évre érvényben tartotta a Tanács a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2011. május 19-i 2011/308/EU határozata (HL L 138., 2011.5.26., 56. o.).

2

(3)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően.

3

---

| 22.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 216/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 216/6

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2011. július 12.)

Románia 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Tanács véleménye Románia 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

2011/C 216/03

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. május 6-án elfogadta a 2009/459/EK határozatot (2), amellyel a Szerződés 143. cikkének rendelkezései szerint hároméves időszakra középtávú pénzügyi támogatást bocsát Románia rendelkezésére. Az ezt kísérő, 2009. június 23-án aláírt egyetértési megállapodás és későbbi kiegészítései meghatározzák a gazdaságpolitikai feltételeket, amelyek alapján a pénzügyi támogatást folyósították. A 2009/459/EK határozatot 2010. március 16-án módosította a 2010/183/EU határozat (3). Miután Románia sikeresen végrehajtotta a programot, és tekintettel a folyó fizetési mérlegnek a Románia termék- és munkaerőpiacán fennmaradó, az országot a nemzetközi árváltozásokra érzékennyé tévő strukturális gyengeségek miatti részleges kiigazítására, a Tanács 2011. május 12-én elfogadta a 2011/288/EU határozatot (4), amellyel a Szerződés 143. cikkének rendelkezései szerint hároméves időszakra középtávú elővigyázatossági pénzügyi támogatást bocsát Románia rendelkezésére. Az ezt kísérő egyetértési megállapodást 2011. június 29-én írták alá. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. május 6-án elfogadta a 2009/459/EK határozatot (2), amellyel a Szerződés 143. cikkének rendelkezései szerint hároméves időszakra középtávú pénzügyi támogatást bocsát Románia rendelkezésére. Az ezt kísérő, 2009. június 23-án aláírt egyetértési megállapodás és későbbi kiegészítései meghatározzák a gazdaságpolitikai feltételeket, amelyek alapján a pénzügyi támogatást folyósították. A 2009/459/EK határozatot 2010. március 16-án módosította a 2010/183/EU határozat (3). Miután Románia sikeresen végrehajtotta a programot, és tekintettel a folyó fizetési mérlegnek a Románia termék- és munkaerőpiacán fennmaradó, az országot a nemzetközi árváltozásokra érzékennyé tévő strukturális gyengeségek miatti részleges kiigazítására, a Tanács 2011. május 12-én elfogadta a 2011/288/EU határozatot (4), amellyel a Szerződés 143. cikkének rendelkezései szerint hároméves időszakra középtávú elővigyázatossági pénzügyi támogatást bocsát Románia rendelkezésére. Az ezt kísérő egyetértési megállapodást 2011. június 29-én írták alá.

| (2) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.

| (3) | A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (5), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (5), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

| (4) | A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét.

| (5) | Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.

| (6) | Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euro Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euro Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék.

| (7) | Románia 2011. május 2-án benyújtotta a 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó, 2011. évi aktualizált konvergenciaprogramját, valamint 2011. évi nemzeti reformprogramját. A két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(7)

Románia 2011. május 2-án benyújtotta a 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó, 2011. évi aktualizált konvergenciaprogramját, valamint 2011. évi nemzeti reformprogramját. A két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (8) | 2002 és 2008 között a román gazdaság erőteljesen bővült, a reál-GDP átlagosan 6,3 %-os növekedése mellett, a potenciális növekedés szintjét meghaladóan. A gazdasági növekedést elsősorban a hazai kereslet ösztönözte, mivel a hitelezés és a bérek jó alakulása fellendítette a magánfogyasztást és a beruházást. Ezt a fellendülést a külföldi tőkebeáramlás is hajtotta, amely túlfűtöttséghez és fenntarthatatlan külső és költségvetési egyensúlytalanságokhoz vezetett. A folyó fizetési mérleg hiánya 2007-ben érte el a GDP 13,4 %-át kitevő csúcsot, és csak elhanyagolható mértékben csökkent 2008-ban, a GDP 11,6 %-ára. A Bizottság legfrissebb értékelésének megfelelően az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára vonakozó kockázatok magasnak tűnnek. Azonban ez az értékelés még nem veszi figyelembe a 2010-ben bevezetett átfogó nyugdíjferom intézkedéseket, amelyen a román nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát jelentősen megnövelték. A magas külső finanszírozási igényt a prociklikus költségvetési politika gerjesztette, mivel a – főként a folyó kiadások tekintetében – visszatérő költségvetési csúszások eredményeként az államháztartási hiány a GDP 1,2 %-át kitevő 2005. évi értékről 2008-ban a GDP 5,7 %-ára emelkedett. A pénzügyi válság és az abból következő globális gazdasági visszaesés a befektetők körében fokozta a kockázatkerülést, ami a Romániába irányuló tőkeáramlás jelentős szűküléséhez vezetett. A munkaerő-piaci részvétel a kedvező gazdasági feltételek ellenére nem emelkedett, és a foglalkoztatási arány igen kis mértékben változott a fellendülés éveiben. Ezután a foglalkoztatási arány 2010-re 63,3 %-ra zuhant, a munkanélküliségi ráta pedig a 2008. évi 5,8 %-ról 2010-ben 7,3 %-ra emelkedett a gazdasági visszaesés következtében. A munkanélküliség továbbra is különösen magas a veszélyeztetett csoportok, mint például a romalakosság körében. Mindezek ismeretében és az akut magánfinanszírozási igények tükrében a román hatóságok 2009. májusban nemzetközi és uniós pénzügyi támogatást kértek. |
| --- | --- |

(8)

2002 és 2008 között a román gazdaság erőteljesen bővült, a reál-GDP átlagosan 6,3 %-os növekedése mellett, a potenciális növekedés szintjét meghaladóan. A gazdasági növekedést elsősorban a hazai kereslet ösztönözte, mivel a hitelezés és a bérek jó alakulása fellendítette a magánfogyasztást és a beruházást. Ezt a fellendülést a külföldi tőkebeáramlás is hajtotta, amely túlfűtöttséghez és fenntarthatatlan külső és költségvetési egyensúlytalanságokhoz vezetett. A folyó fizetési mérleg hiánya 2007-ben érte el a GDP 13,4 %-át kitevő csúcsot, és csak elhanyagolható mértékben csökkent 2008-ban, a GDP 11,6 %-ára. A Bizottság legfrissebb értékelésének megfelelően az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára vonakozó kockázatok magasnak tűnnek. Azonban ez az értékelés még nem veszi figyelembe a 2010-ben bevezetett átfogó nyugdíjferom intézkedéseket, amelyen a román nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát jelentősen megnövelték. A magas külső finanszírozási igényt a prociklikus költségvetési politika gerjesztette, mivel a – főként a folyó kiadások tekintetében – visszatérő költségvetési csúszások eredményeként az államháztartási hiány a GDP 1,2 %-át kitevő 2005. évi értékről 2008-ban a GDP 5,7 %-ára emelkedett. A pénzügyi válság és az abból következő globális gazdasági visszaesés a befektetők körében fokozta a kockázatkerülést, ami a Romániába irányuló tőkeáramlás jelentős szűküléséhez vezetett. A munkaerő-piaci részvétel a kedvező gazdasági feltételek ellenére nem emelkedett, és a foglalkoztatási arány igen kis mértékben változott a fellendülés éveiben. Ezután a foglalkoztatási arány 2010-re 63,3 %-ra zuhant, a munkanélküliségi ráta pedig a 2008. évi 5,8 %-ról 2010-ben 7,3 %-ra emelkedett a gazdasági visszaesés következtében. A munkanélküliség továbbra is különösen magas a veszélyeztetett csoportok, mint például a romalakosság körében. Mindezek ismeretében és az akut magánfinanszírozási igények tükrében a román hatóságok 2009. májusban nemzetközi és uniós pénzügyi támogatást kértek.

| (9) | Az EU-IMF kiigazítási program sikeres végrehajtását követően és a pozitív eredmények megszilárdítása érdekében sor került a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó, EU-IMF elővigyázatossági program megtárgyalására a hatóságokkal. Ez az új program folytatja a 2009–2011 közötti időszak programja keretében megkezdett költségvetési konszolidációt, a költségvetés-irányítási reformokat és a pénzügyi stabilitás megőrzését. Emellett erős hangsúlyt helyez a Románia növekedési potenciáljának felszabadításához, a munkahelyteremtés elősegítéséhez és az uniós források felhasználásának fokozásához szükséges termékpiaci (az energia- és közlekedési ágazatban) és munkaerő-piaci strukturális reformokra. Románia jó úton halad afelé, hogy 2011-ben elérje a GDP 4,4 %-át kitevő (az ESA szerint a GDP 5 %-a alatti) pénzforgalmi szempontú hiánycélt. Ez megfelelő alapot teremtene ahhoz, hogy 2012-re elérje a GDP 3 %-a alatti hiánycélt, bár a Bizottság szolgálatainak 2011. tavaszi előrejelzése alapján további intézkedésekre lehet igény. A hatóságok lépéseket tettek az új program strukturális reformcélkitűzéseinek elérése és a pénzügyi stabilitás további fenntartása érdekében is. |
| --- | --- |

(9)

Az EU-IMF kiigazítási program sikeres végrehajtását követően és a pozitív eredmények megszilárdítása érdekében sor került a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó, EU-IMF elővigyázatossági program megtárgyalására a hatóságokkal. Ez az új program folytatja a 2009–2011 közötti időszak programja keretében megkezdett költségvetési konszolidációt, a költségvetés-irányítási reformokat és a pénzügyi stabilitás megőrzését. Emellett erős hangsúlyt helyez a Románia növekedési potenciáljának felszabadításához, a munkahelyteremtés elősegítéséhez és az uniós források felhasználásának fokozásához szükséges termékpiaci (az energia- és közlekedési ágazatban) és munkaerő-piaci strukturális reformokra. Románia jó úton halad afelé, hogy 2011-ben elérje a GDP 4,4 %-át kitevő (az ESA szerint a GDP 5 %-a alatti) pénzforgalmi szempontú hiánycélt. Ez megfelelő alapot teremtene ahhoz, hogy 2012-re elérje a GDP 3 %-a alatti hiánycélt, bár a Bizottság szolgálatainak 2011. tavaszi előrejelzése alapján további intézkedésekre lehet igény. A hatóságok lépéseket tettek az új program strukturális reformcélkitűzéseinek elérése és a pénzügyi stabilitás további fenntartása érdekében is.

| (10) | Az 1466/97/EK rendeletnek megfelelően az aktualizált konvergenciaprogram értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a programban szereplő előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági feltételezések megalapozottak. A konvergenciaprogram arra törekszik, hogy a túlzott hiányt a Tanács által 2010. február 16-i ajánlásában meghatározott 2012. évi határidőig megszüntesse. A főként kiadásokon alapuló tervezett konszolidáció mellett a program 2013-ban a GDP 2,6 %-át, 2014-ben pedig a GDP 2,1 %-át kitevő államháztartási hiányt céloz meg. A Bizottság szolgálatai által újraszámított strukturális egyenleg alapján a középtávú célkitűzést nem érik el a programidőszakban. A konszolidációs stratégia az időszak elejére ütemezettnek tűnik, a strukturális javulás 2011-re és 2012-re koncentrálódik. Ezzel ellentétben 2013-ban és 2014-ben nem javul a strukturális egyenleg. Az előirányzott hiánypálya 2011-ben és 2012-ben megfelelő, 2013-ban és 2014-ben viszont nem az. A költségvetési célok fő kockázatai végrehajtási kockázatok, az állami tulajdonú vállalkozásoknak a költségvetés számára komoly függő kötelezettséget jelentő hátralékai és a Bizottság (Eurostat) által Románia túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti bejelentésével kapcsolatosan kifejezett fenntartások (6). Az utóbbi tekintetében Románia elkötelezte magát, hogy előnyben részesíti az ESA 95-ben az államháztartási statisztika összeállításának fejlesztését a Nemzeti Statisztikai Hivatalon belül. |
| --- | --- |

(10)

Az 1466/97/EK rendeletnek megfelelően az aktualizált konvergenciaprogram értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a programban szereplő előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági feltételezések megalapozottak. A konvergenciaprogram arra törekszik, hogy a túlzott hiányt a Tanács által 2010. február 16-i ajánlásában meghatározott 2012. évi határidőig megszüntesse. A főként kiadásokon alapuló tervezett konszolidáció mellett a program 2013-ban a GDP 2,6 %-át, 2014-ben pedig a GDP 2,1 %-át kitevő államháztartási hiányt céloz meg. A Bizottság szolgálatai által újraszámított strukturális egyenleg alapján a középtávú célkitűzést nem érik el a programidőszakban. A konszolidációs stratégia az időszak elejére ütemezettnek tűnik, a strukturális javulás 2011-re és 2012-re koncentrálódik. Ezzel ellentétben 2013-ban és 2014-ben nem javul a strukturális egyenleg. Az előirányzott hiánypálya 2011-ben és 2012-ben megfelelő, 2013-ban és 2014-ben viszont nem az. A költségvetési célok fő kockázatai végrehajtási kockázatok, az állami tulajdonú vállalkozásoknak a költségvetés számára komoly függő kötelezettséget jelentő hátralékai és a Bizottság (Eurostat) által Románia túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti bejelentésével kapcsolatosan kifejezett fenntartások (6). Az utóbbi tekintetében Románia elkötelezte magát, hogy előnyben részesíti az ESA 95-ben az államháztartási statisztika összeállításának fejlesztését a Nemzeti Statisztikai Hivatalon belül.

| (11) | Románia 2011. május 2-án benyújtott nemzeti reformprogramjában és konvergenciaprogramjában megtette az Euro Plusz Paktum szerinti vállalásait. E kötelezettségvállalások a középtávú pénzügyi támogatási program részeként teljesültek vagy teljesülnek, és nagyjából megfelelőek a Paktum keretében a meglévő kihívások kezelésére. |
| --- | --- |

(11)

Románia 2011. május 2-án benyújtott nemzeti reformprogramjában és konvergenciaprogramjában megtette az Euro Plusz Paktum szerinti vállalásait. E kötelezettségvállalások a középtávú pénzügyi támogatási program részeként teljesültek vagy teljesülnek, és nagyjából megfelelőek a Paktum keretében a meglévő kihívások kezelésére.

| (12) | A Bizottság értékelte a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az Euro Plusz Paktum keretében tett vállalásokat. Figyelembe vette nemcsak a programok Románia fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az EU átfogó gazdasági kormányzását. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság értékelte a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az Euro Plusz Paktum keretében tett vállalásokat. Figyelembe vette nemcsak a programok Románia fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az EU átfogó gazdasági kormányzását.

| (13) | Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2010. február 16-i, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta Románia 2011. évi aktualizált konvergenciaprogramját, és arról alkotott véleményét (7) az alábbi ajánlás tükrözi. Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta Románia nemzeti reformprogramját, |
| --- | --- |

(13)

Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2010. február 16-i, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta Románia 2011. évi aktualizált konvergenciaprogramját, és arról alkotott véleményét (7) az alábbi ajánlás tükrözi. Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta Románia nemzeti reformprogramját,

AJÁNLJA, HOGY Románia:

Hajtsa végre a 2010/183/EU határozattal módosított 2009/459/EK határozatban meghatározott intézkedéseket a 2011/288/EU határozatban meghatározott és a 2009. június 23-i egyetértési megállapodásban és későbbi kiegészítéseiben, valamint a 2011. június 29-i egyetértési megállapodásban és későbbi kiegészítéseiben részletezett intézkedésekkel együtt.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 150., 2009.6.13., 8. o.

2

(3)  HL L 83., 2010.3.30., 19. o.

3

(4)  HL L 132., 2011.5.19., 15. o.

4

(5)  A 2011. évre érvényben tartotta a Tanács a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2011. május 19-i 2011/308/EU határozata (HL L 138., 2011.5.26., 56. o.).

5

(6)  Az Eurostat a túlzotthiány-eljárásban benyújtott román adatok minőségével kapcsolatosan fejezte ki fenntartását a következők miatt:

6

| i) | néhány állami vállalat államháztartási hiányra gyakorolt hatásával kapcsolatos bizonytalanságok; |
| --- | --- |

i)

néhány állami vállalat államháztartási hiányra gyakorolt hatásával kapcsolatos bizonytalanságok;

| ii) | beszámolás az ESA95 „egyéb követelések/tartozások” kategóriáiban; |
| --- | --- |

ii)

beszámolás az ESA95 „egyéb követelések/tartozások” kategóriáiban;

| iii) | bizonyos pénzügyi tranzakciók természete és hatása és |
| --- | --- |

iii)

bizonyos pénzügyi tranzakciók természete és hatása és

| iv) | államháztartáson belüli áramlások konszolidálása. |
| --- | --- |

iv)

államháztartáson belüli áramlások konszolidálása.

(7)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében előírtaknak megfelelően.

7

---

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

| 22.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 216/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 216/9

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról

2011/C 216/04

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 7. és 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 41. cikkére,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

1.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2010. szeptember 15-én elfogadta a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatot (a továbbiakban: javaslat) (3). A javaslat fő célja, hogy közös szabályokat alakítson ki a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek biztonságának és hatékonyságának növelése érdekében. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2010. szeptember 15-én elfogadta a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatot (a továbbiakban: javaslat) (3). A javaslat fő célja, hogy közös szabályokat alakítson ki a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek biztonságának és hatékonyságának növelése érdekében.

| 2. | A Bizottság nem egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal, bár ezt a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése előírja. Az európai adatvédelmi biztos ezért a 45/2001/EK rendelet 41. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésére elfogadta ezt a véleményt. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság nem egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal, bár ezt a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése előírja. Az európai adatvédelmi biztos ezért a 45/2001/EK rendelet 41. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésére elfogadta ezt a véleményt.

| 3. | Az európai adatvédelmi biztos tisztában van azzal, hogy ez a tanács a jogalkotási folyamat viszonylag késői szakaszában érkezik. Mindazonáltal úgy véli, hogy helyénvaló és hasznos e vélemény közzététele. Először is hangsúlyozza a javaslat lehetséges adatvédelmi hatásait. Másodszor, az e véleményben közölt elemzés közvetlenül releváns a hasonló rendelkezéseket tartalmazó meglévő jogszabályok, valamint a folyamatban lévő és a lehetséges jövőbeni javaslatok alkalmazása szempontjából, ahogyan e vélemény 3.4. szakasza alább kifejti. |
| --- | --- |

3.

Az európai adatvédelmi biztos tisztában van azzal, hogy ez a tanács a jogalkotási folyamat viszonylag késői szakaszában érkezik. Mindazonáltal úgy véli, hogy helyénvaló és hasznos e vélemény közzététele. Először is hangsúlyozza a javaslat lehetséges adatvédelmi hatásait. Másodszor, az e véleményben közölt elemzés közvetlenül releváns a hasonló rendelkezéseket tartalmazó meglévő jogszabályok, valamint a folyamatban lévő és a lehetséges jövőbeni javaslatok alkalmazása szempontjából, ahogyan e vélemény 3.4. szakasza alább kifejti.

2.   A JAVASLAT HÁTTERE ÉS FŐBB ELEMEI

| 4. | A pénzügyi válság nyomán a Bizottság – az e területen konkrét esetekben és a pénzügyi rendszer egésze tekintetében egyaránt megmutatkozó fontos hiányosságok leküzdése érdekében – kezdeményezte és elindította a pénzügyi felügyelet meglévő jogi keretének felülvizsgálatát. A közelmúltban számos jogalkotási javaslatot fogadtak el ezen a területen a meglévő felügyeleti intézkedések erősítése és az uniós szintű koordináció és együttműködés javítása céljából. |
| --- | --- |

4.

A pénzügyi válság nyomán a Bizottság – az e területen konkrét esetekben és a pénzügyi rendszer egésze tekintetében egyaránt megmutatkozó fontos hiányosságok leküzdése érdekében – kezdeményezte és elindította a pénzügyi felügyelet meglévő jogi keretének felülvizsgálatát. A közelmúltban számos jogalkotási javaslatot fogadtak el ezen a területen a meglévő felügyeleti intézkedések erősítése és az uniós szintű koordináció és együttműködés javítása céljából.

| 5. | A reform elsődlegesen egy továbbfejlesztett európai pénzügyi felügyeleti keretet vezetett be, amely az Európai Rendszerkockázati Testületből (4) és a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszeréből (ESFS) áll. Az ESFS három új európai felügyeleti hatósággal – az Európai Bankhatósággal (5) (EBA), az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatósággal (6) (EIOPA) és az Európai Értékpapír-piaci Hatósággal (ESMA) (7) – együttműködő nemzeti pénzügyi felügyeletek hálózatából áll. A Bizottság ezenfelül számos konkrét kezdeményezést fogadott el a szabályozási reform végrehajtására konkrét területekre vagy pénzügyi termékekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

5.

A reform elsődlegesen egy továbbfejlesztett európai pénzügyi felügyeleti keretet vezetett be, amely az Európai Rendszerkockázati Testületből (4) és a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszeréből (ESFS) áll. Az ESFS három új európai felügyeleti hatósággal – az Európai Bankhatósággal (5) (EBA), az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatósággal (6) (EIOPA) és az Európai Értékpapír-piaci Hatósággal (ESMA) (7) – együttműködő nemzeti pénzügyi felügyeletek hálózatából áll. A Bizottság ezenfelül számos konkrét kezdeményezést fogadott el a szabályozási reform végrehajtására konkrét területekre vagy pénzügyi termékekre vonatkozóan.

| 6. | Ezek egyike a jelen javaslat, amely a „tőzsdén kívüli származtatott ügyletekkel”, azaz azokkal a származtatott termékekkel (8) foglalkozik, amelyekkel nem a tőzsdén, hanem két fél között magánúton kötött megállapodással kereskednek. A javaslat az összes pénzügyi szerződő félre és a bizonyos értékhatár-feltételeknek megfelelő nem pénzügyi szerződő felekre vonatkozóan azt a kötelezettséget vezeti be, hogy minden „szabványos” tőzsdén kívüli származtatott ügyletet központi szerződő fél bevonásával kell elszámolni. Ezenkívül a rendeletjavaslat szerint az említett pénzügyi és nem pénzügyi szerződő felek kötelesek minden megkötött származtatott ügylet részleteit és módosításait jelenteni a kereskedési adattárak felé. A javaslat továbbá összehangolt szervezeti és prudenciális követelményeket ír elő a központi szerződő felek számára, és rendelkezik a kereskedési adattárakra vonatkozó szervezeti és működési követelményekről. Bár a központi szerződő felek engedélyezésének és felügyeletének feladata az illetékes nemzeti hatóságoknál marad, a kereskedési adattárak nyilvántartása és felügyelete a rendelettervezet szerint teljes egészében az ESMA-hoz kerül. |
| --- | --- |

6.

Ezek egyike a jelen javaslat, amely a „tőzsdén kívüli származtatott ügyletekkel”, azaz azokkal a származtatott termékekkel (8) foglalkozik, amelyekkel nem a tőzsdén, hanem két fél között magánúton kötött megállapodással kereskednek. A javaslat az összes pénzügyi szerződő félre és a bizonyos értékhatár-feltételeknek megfelelő nem pénzügyi szerződő felekre vonatkozóan azt a kötelezettséget vezeti be, hogy minden „szabványos” tőzsdén kívüli származtatott ügyletet központi szerződő fél bevonásával kell elszámolni. Ezenkívül a rendeletjavaslat szerint az említett pénzügyi és nem pénzügyi szerződő felek kötelesek minden megkötött származtatott ügylet részleteit és módosításait jelenteni a kereskedési adattárak felé. A javaslat továbbá összehangolt szervezeti és prudenciális követelményeket ír elő a központi szerződő felek számára, és rendelkezik a kereskedési adattárakra vonatkozó szervezeti és működési követelményekről. Bár a központi szerződő felek engedélyezésének és felügyeletének feladata az illetékes nemzeti hatóságoknál marad, a kereskedési adattárak nyilvántartása és felügyelete a rendelettervezet szerint teljes egészében az ESMA-hoz kerül.

3.   A TELEFON- ÉS ADATFORGALOM NYILVÁNTARTÁSAIHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSSEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK ELEMZÉSE

3.1.   Általános észrevételek

| 7. | A javaslat 61. cikke (2) bekezdésének d) pontja értelmében az ESMA „kérheti a telefon- és adatforgalom nyilvántartásait” (kiemelés a szerzőtől). Ahogy az alábbiakban bővebben is olvasható, a rendelkezés hatóköre, de különösen a „telefon- és adatforgalom nyilvántartásai” fogalom pontos jelentése nem egyértelmű. Mindazonáltal valószínűnek látszik – vagy legalábbis nem zárható ki –, hogy a telefon- és adatforgalom szóban forgó nyilvántartásai a 95/46/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet, valamint a vonatkozó mértékig a 2002/58/EK irányelv (a 2009/136/EK irányelvvel történt módosítást követően: „elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv”) értelmében személyes adatnak minősülő adatokat, azaz azonosított vagy azonosítható természetes személyek telefon- és adatforgalmára vonatkozó adatokat (9) tartalmaznak. Amenynyiben ez a helyzet, biztosítani kell, hogy a személyes adatok tisztességes és jogszerű feldolgozásának az irányelvekben és a rendeletben rögzített feltételei teljes mértékben teljesüljenek. |
| --- | --- |

7.

A javaslat 61. cikke (2) bekezdésének d) pontja értelmében az ESMA „kérheti a telefon- és adatforgalom nyilvántartásait” (kiemelés a szerzőtől). Ahogy az alábbiakban bővebben is olvasható, a rendelkezés hatóköre, de különösen a „telefon- és adatforgalom nyilvántartásai” fogalom pontos jelentése nem egyértelmű. Mindazonáltal valószínűnek látszik – vagy legalábbis nem zárható ki –, hogy a telefon- és adatforgalom szóban forgó nyilvántartásai a 95/46/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet, valamint a vonatkozó mértékig a 2002/58/EK irányelv (a 2009/136/EK irányelvvel történt módosítást követően: „elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv”) értelmében személyes adatnak minősülő adatokat, azaz azonosított vagy azonosítható természetes személyek telefon- és adatforgalmára vonatkozó adatokat (9) tartalmaznak. Amenynyiben ez a helyzet, biztosítani kell, hogy a személyes adatok tisztességes és jogszerű feldolgozásának az irányelvekben és a rendeletben rögzített feltételei teljes mértékben teljesüljenek.

| 8. | Az elektronikus kommunikációs eszközök használatával kapcsolatos adatok igen sok személyes adatot továbbíthatnak; ilyen pl. a hívó és a hívást fogadó fél személyazonossága, a hívás ideje és tartama, a híváshoz használt hálózat, hordozható eszköz esetén a felhasználó földrajzi helye stb. Az internet- és email-használatra vonatkozó egyes forgalmi adatok (például a felkeresett weboldalak listája) ezenfelül fontos részleteket fedhetnek fel a kommunikáció tartalmáról. A forgalmi adatok feldolgozása továbbá sérti a levéltitkot. A fentiekre való tekintettel a 2002/58/EK irányelv rögzítette azt az elvet, hogy a forgalmi adatokat törölni kell vagy anonimmá kell tenni, ha a közlés továbbításához ezek már nem szükségesek (10). A tagállamok nemzeti jogszabályaikban konkrét jogszerű célokból eltérhetnek ettől a szabálytól, de a korlátozásnak egy demokratikus társadalomban szükségesnek, megfelelőnek és arányosnak kell lennie e célok elérése érdekében (11). |
| --- | --- |

8.

Az elektronikus kommunikációs eszközök használatával kapcsolatos adatok igen sok személyes adatot továbbíthatnak; ilyen pl. a hívó és a hívást fogadó fél személyazonossága, a hívás ideje és tartama, a híváshoz használt hálózat, hordozható eszköz esetén a felhasználó földrajzi helye stb. Az internet- és email-használatra vonatkozó egyes forgalmi adatok (például a felkeresett weboldalak listája) ezenfelül fontos részleteket fedhetnek fel a kommunikáció tartalmáról. A forgalmi adatok feldolgozása továbbá sérti a levéltitkot. A fentiekre való tekintettel a 2002/58/EK irányelv rögzítette azt az elvet, hogy a forgalmi adatokat törölni kell vagy anonimmá kell tenni, ha a közlés továbbításához ezek már nem szükségesek (10). A tagállamok nemzeti jogszabályaikban konkrét jogszerű célokból eltérhetnek ettől a szabálytól, de a korlátozásnak egy demokratikus társadalomban szükségesnek, megfelelőnek és arányosnak kell lennie e célok elérése érdekében (11).

| 9. | Az európai adatvédelmi biztos tudomásul veszi, hogy a Bizottság által a jelen esetben megjelölt célok jogszerűek. Megérti, hogy szükség van olyan kezdeményezésekre, amelyek célja a pénzügyi piacok felügyeletének erősítése, e piacok szilárdságának megőrzése, valamint a befektetők és a gazdaság egészének fokozottabb védelme érdekében. A forgalmi adatokra közvetlenül vonatkozó vizsgálati hatásköröknek azonban – tekintettel potenciálisan betolakodó jellegükre – meg kell felelniük a szükségesség és arányosság követelményének, azaz arra kell korlátozódniuk, ami a megjelölt cél eléréséhez megfelelő, és nem terjedhetnek túl a cél eléréséhez szükséges mértéken (12). Ezt figyelembe véve tehát alapvető fontosságú, hogy a vizsgálati hatáskör személyi és tárgyi hatályát, valamint alkalmazhatóságának körülményeit és feltételeit egyértelműen fogalmazzák meg. Ezenfelül megfelelő garanciákat kell nyújtani a visszaélés veszélyével szemben. |
| --- | --- |

9.

Az európai adatvédelmi biztos tudomásul veszi, hogy a Bizottság által a jelen esetben megjelölt célok jogszerűek. Megérti, hogy szükség van olyan kezdeményezésekre, amelyek célja a pénzügyi piacok felügyeletének erősítése, e piacok szilárdságának megőrzése, valamint a befektetők és a gazdaság egészének fokozottabb védelme érdekében. A forgalmi adatokra közvetlenül vonatkozó vizsgálati hatásköröknek azonban – tekintettel potenciálisan betolakodó jellegükre – meg kell felelniük a szükségesség és arányosság követelményének, azaz arra kell korlátozódniuk, ami a megjelölt cél eléréséhez megfelelő, és nem terjedhetnek túl a cél eléréséhez szükséges mértéken (12). Ezt figyelembe véve tehát alapvető fontosságú, hogy a vizsgálati hatáskör személyi és tárgyi hatályát, valamint alkalmazhatóságának körülményeit és feltételeit egyértelműen fogalmazzák meg. Ezenfelül megfelelő garanciákat kell nyújtani a visszaélés veszélyével szemben.

3.2.   Az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) hatáskörének terjedelme nem egyértelmű

| 10. | A 61. cikk (2) bekezdésének d) pontja kimondja, hogy „az 51–60., 62. és 63. cikkben foglalt feladatok (azaz a kereskedési adattárak felügyeletével kapcsolatos feladatok) ellátása érdekében az ESMA [...] kérheti a telefon- és adatforgalom nyilvántartásait”. A tág értelmű szövegezés miatt számos kétség merül fel a rendelkezés tárgyi és személyi hatályával kapcsolatban. |
| --- | --- |

10.

A 61. cikk (2) bekezdésének d) pontja kimondja, hogy „az 51–60., 62. és 63. cikkben foglalt feladatok (azaz a kereskedési adattárak felügyeletével kapcsolatos feladatok) ellátása érdekében az ESMA [...] kérheti a telefon- és adatforgalom nyilvántartásait”. A tág értelmű szövegezés miatt számos kétség merül fel a rendelkezés tárgyi és személyi hatályával kapcsolatban.

| 11. | Először is, a „telefon- és adatforgalom nyilvántartásai” fogalom jelentése nem teljesen egyértelmű; pontosításra szorul. A rendelkezés vonatkozhat a telefon- és adatforgalom azon nyilvántartásaira, amelyeket a kereskedési adattárak tevékenységük folyamán kötelesek megőrizni. A rendelettervezet számos rendelkezése a kereskedési adattárak nyilvántartási követelményeire vonatkozik (13). Azonban e rendelkezések egyike sem határozza meg, hogy a kereskedési adattárak kötelesek-e megőrizni a telefon- és forgalmi adatokat, és ha igen, melyeket (14). Ha tehát a rendelkezés a kereskedési adattárak által vezetett nyilvántartásokra vonatkozik, mindenképpen pontosan meg kell határozni a kötelezően megőrizendő és az ESMA által bekérhető telefon- és adatforgalom kategóriáit. Az arányosság elvével összhangban ezeknek az adatoknak helyesnek és lényegesnek kell lenniük, és nem haladhatják meg a feldolgozás felügyeleti célját (15). |
| --- | --- |

11.

Először is, a „telefon- és adatforgalom nyilvántartásai” fogalom jelentése nem teljesen egyértelmű; pontosításra szorul. A rendelkezés vonatkozhat a telefon- és adatforgalom azon nyilvántartásaira, amelyeket a kereskedési adattárak tevékenységük folyamán kötelesek megőrizni. A rendelettervezet számos rendelkezése a kereskedési adattárak nyilvántartási követelményeire vonatkozik (13). Azonban e rendelkezések egyike sem határozza meg, hogy a kereskedési adattárak kötelesek-e megőrizni a telefon- és forgalmi adatokat, és ha igen, melyeket (14). Ha tehát a rendelkezés a kereskedési adattárak által vezetett nyilvántartásokra vonatkozik, mindenképpen pontosan meg kell határozni a kötelezően megőrizendő és az ESMA által bekérhető telefon- és adatforgalom kategóriáit. Az arányosság elvével összhangban ezeknek az adatoknak helyesnek és lényegesnek kell lenniük, és nem haladhatják meg a feldolgozás felügyeleti célját (15).

| 12. | Ebben a konkrét esetben további pontosításra van szükség, tekintettel azokra a súlyos bírságokra és kényszerítő bírságokra, amelyekkel a kereskedési adattárak és más személyek (például a természetes személyek a kényszerítő bírság tekintetében) a rendelettervezet megsértése miatt sújthatók (vö. 55. és 56. cikk). Az említett bírság a kereskedési adattár előző üzleti évi árbevételének vagy forgalmának 20 százalékát is elérheti, azaz az európai versenyjog megsértéséért kiszabható összeg felső határának kétszerese is lehet. |
| --- | --- |

12.

Ebben a konkrét esetben további pontosításra van szükség, tekintettel azokra a súlyos bírságokra és kényszerítő bírságokra, amelyekkel a kereskedési adattárak és más személyek (például a természetes személyek a kényszerítő bírság tekintetében) a rendelettervezet megsértése miatt sújthatók (vö. 55. és 56. cikk). Az említett bírság a kereskedési adattár előző üzleti évi árbevételének vagy forgalmának 20 százalékát is elérheti, azaz az európai versenyjog megsértéséért kiszabható összeg felső határának kétszerese is lehet.

| 13. | Meg kell jegyezni továbbá, hogy a fent idézett 67. cikk (4) bekezdése értelmében a Bizottság felhatalmazást kap azon információk részleteit meghatározó szabályozástechnikai standardok elfogadására, amelyeket a kereskedési adattárak kötelesek az ESMA és más hatóságok rendelkezésére bocsátani. Ez a rendelkezés arra is felhasználható tehát, hogy részletesebben meghatározzák a kereskedési adattárak nyilvántartási követelményeit, így közvetetten a telefon- és adatforgalmi nyilvántartásokhoz való hozzáférésre az ESMA által biztosított hatáskört. Az EUMSZ 290. cikke kimondja, hogy a jogalkotási aktusokban felhatalmazás adható a Bizottság részére olyan általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják. Az európai adatvédelmi biztos szerint a forgalmi adatokhoz való hozzáférésre irányuló hatáskör pontos terjedelme nem tekinthető a rendelet nem alapvető rendelkezésének. A tárgyi hatályt tehát közvetlenül a rendelet szövegében kell meghatározni, nem szabad felhatalmazáson alapuló jövőbeli jogi aktusokra hagyni. |
| --- | --- |

13.

Meg kell jegyezni továbbá, hogy a fent idézett 67. cikk (4) bekezdése értelmében a Bizottság felhatalmazást kap azon információk részleteit meghatározó szabályozástechnikai standardok elfogadására, amelyeket a kereskedési adattárak kötelesek az ESMA és más hatóságok rendelkezésére bocsátani. Ez a rendelkezés arra is felhasználható tehát, hogy részletesebben meghatározzák a kereskedési adattárak nyilvántartási követelményeit, így közvetetten a telefon- és adatforgalmi nyilvántartásokhoz való hozzáférésre az ESMA által biztosított hatáskört. Az EUMSZ 290. cikke kimondja, hogy a jogalkotási aktusokban felhatalmazás adható a Bizottság részére olyan általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják. Az európai adatvédelmi biztos szerint a forgalmi adatokhoz való hozzáférésre irányuló hatáskör pontos terjedelme nem tekinthető a rendelet nem alapvető rendelkezésének. A tárgyi hatályt tehát közvetlenül a rendelet szövegében kell meghatározni, nem szabad felhatalmazáson alapuló jövőbeli jogi aktusokra hagyni.

| 14. | A szóban forgó rendelkezés személyi hatályát is hasonló kétségek övezik. Konkrétan, a 61. cikk (2) bekezdésének d) pontja nem határozza meg, kihez kell fordulni a telefon- és adatforgalom nyilvántartásainak átadására irányuló kéréssel. Különösen az nem egyértelmű, hogy csak kereskedési adattárak kérhetik-e a telefon- és adatforgalmi nyilvántartások átadását (16). Mivel a rendelkezés célja annak engedélyezése, hogy az ESMA felügyeletet gyakoroljon a kereskedési adattárak felett, az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ezt a hatáskört szigorúan a kereskedési adattárakra kellene korlátozni. |
| --- | --- |

14.

A szóban forgó rendelkezés személyi hatályát is hasonló kétségek övezik. Konkrétan, a 61. cikk (2) bekezdésének d) pontja nem határozza meg, kihez kell fordulni a telefon- és adatforgalom nyilvántartásainak átadására irányuló kéréssel. Különösen az nem egyértelmű, hogy csak kereskedési adattárak kérhetik-e a telefon- és adatforgalmi nyilvántartások átadását (16). Mivel a rendelkezés célja annak engedélyezése, hogy az ESMA felügyeletet gyakoroljon a kereskedési adattárak felett, az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ezt a hatáskört szigorúan a kereskedési adattárakra kellene korlátozni.

| 15. | Végül az európai adatvédelmi biztos megérti, hogy a 61. cikk (2) bekezdése d) pontjának nem az a célja, hogy engedélyezze, hogy az ESMA közvetlenül a távközlési szolgáltatóktól szerezzen hozzáférést a forgalmi adatokhoz. Ez azért is tűnik logikus következtetésnek, mert a javaslat egyáltalán nem említi a távközlési szolgáltatók által tárolt adatokat vagy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvben rögzített követelményeket, ahogy erről a fenti 8. pont is említést tesz (17). Az egyértelműség kedvéért azonban az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy ezt a következtetést kifejezetten rögzítsék a 61. cikk (2) bekezdésében vagy legalább a rendelettervezet preambulumában. |
| --- | --- |

15.

Végül az európai adatvédelmi biztos megérti, hogy a 61. cikk (2) bekezdése d) pontjának nem az a célja, hogy engedélyezze, hogy az ESMA közvetlenül a távközlési szolgáltatóktól szerezzen hozzáférést a forgalmi adatokhoz. Ez azért is tűnik logikus következtetésnek, mert a javaslat egyáltalán nem említi a távközlési szolgáltatók által tárolt adatokat vagy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvben rögzített követelményeket, ahogy erről a fenti 8. pont is említést tesz (17). Az egyértelműség kedvéért azonban az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy ezt a következtetést kifejezetten rögzítsék a 61. cikk (2) bekezdésében vagy legalább a rendelettervezet preambulumában.

3.3.   A javaslat nem határozza meg azokat a körülményeket és feltételeket, amelyek fennállása esetén a hozzáférés kérhető

| 16. | A 61. cikk (2) bekezdésének d) pontja nem határozza meg azokat a körülményeket és feltételeket, amelyek fennállása esetén a hozzáférés kérhető. Fontos eljárásjogi garanciákról sem rendelkezik a visszaélés veszélyével szemben. A következő pontokban az európai adatvédelmi biztos konkrét javaslatokat tesz ezzel kapcsolatban.






  a) | A 61. cikk (2) bekezdése szerint az ESMA „az 51–60., 62. és 63. cikkben foglalt feladatok ellátása érdekében” kérheti a telefon- és adatforgalom nyilvántartásait. Ezek a cikkek a rendelettervezetnek a kereskedési adattárak nyilvántartásáról és felügyeletéről szóló egész címét lefedik. Az európai adatvédelmi biztos szerint egyértelműbben meg kellene határozni az e hatáskör gyakorlásához szükséges körülményeket és feltételeket. Az adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a telefon- és adatforgalmi nyilvántartásokhoz való hozzáférést korlátozzák a rendelettervezet konkrétan meghatározott, súlyos megsértésének eseteire és olyan esetekre, amikor fennáll a jogsértés elkövetésének alapos gyanúja (amit konkrét bizonyítékokkal kell alátámasztani). Ez a korlátozás különösen azért fontos, hogy elkerüljük, hogy a hozzáférési hatáskör adathalászatra, adatbányászatra vagy egyéb célokra is felhasználható legyen. |
| --- | --- | --- |

16.

A 61. cikk (2) bekezdésének d) pontja nem határozza meg azokat a körülményeket és feltételeket, amelyek fennállása esetén a hozzáférés kérhető. Fontos eljárásjogi garanciákról sem rendelkezik a visszaélés veszélyével szemben. A következő pontokban az európai adatvédelmi biztos konkrét javaslatokat tesz ezzel kapcsolatban.

a)

A 61. cikk (2) bekezdése szerint az ESMA „az 51–60., 62. és 63. cikkben foglalt feladatok ellátása érdekében” kérheti a telefon- és adatforgalom nyilvántartásait. Ezek a cikkek a rendelettervezetnek a kereskedési adattárak nyilvántartásáról és felügyeletéről szóló egész címét lefedik. Az európai adatvédelmi biztos szerint egyértelműbben meg kellene határozni az e hatáskör gyakorlásához szükséges körülményeket és feltételeket. Az adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a telefon- és adatforgalmi nyilvántartásokhoz való hozzáférést korlátozzák a rendelettervezet konkrétan meghatározott, súlyos megsértésének eseteire és olyan esetekre, amikor fennáll a jogsértés elkövetésének alapos gyanúja (amit konkrét bizonyítékokkal kell alátámasztani). Ez a korlátozás különösen azért fontos, hogy elkerüljük, hogy a hozzáférési hatáskör adathalászatra, adatbányászatra vagy egyéb célokra is felhasználható legyen.

| b) | A javaslat nem ír elő előzetes bírói engedélyt ahhoz, hogy az ESMA hozzáférést kérhessen a telefon- és adatforgalmi nyilvántartásokhoz. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint – tekintettel a szóban forgó hatáskör potenciálisan betolakodó jellegére – ez az általános követelmény indokolt lenne. Azt is figyelembe kell venni, hogy egyes tagállamok jogszabályai a levéltitok megsértésével kapcsolatos mindenfajta beavatkozást előzetes bírói engedélyhez kötnek, azaz kizárják, hogy más bűnüldözési szervek (rendőrség) és közigazgatási jellegű intézmények az említett szigorú ellenőrzés nélkül ilyen cselekményt kövessenek el (18). Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint elkerülhetetlen, hogy legalább olyan esetben kötelezővé tegyék a bírói engedélyt, amikor az említett engedélyt a nemzeti jogszabályok kötelezően előírják (19). |
| --- | --- |

b)

A javaslat nem ír elő előzetes bírói engedélyt ahhoz, hogy az ESMA hozzáférést kérhessen a telefon- és adatforgalmi nyilvántartásokhoz. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint – tekintettel a szóban forgó hatáskör potenciálisan betolakodó jellegére – ez az általános követelmény indokolt lenne. Azt is figyelembe kell venni, hogy egyes tagállamok jogszabályai a levéltitok megsértésével kapcsolatos mindenfajta beavatkozást előzetes bírói engedélyhez kötnek, azaz kizárják, hogy más bűnüldözési szervek (rendőrség) és közigazgatási jellegű intézmények az említett szigorú ellenőrzés nélkül ilyen cselekményt kövessenek el (18). Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint elkerülhetetlen, hogy legalább olyan esetben kötelezővé tegyék a bírói engedélyt, amikor az említett engedélyt a nemzeti jogszabályok kötelezően előírják (19).

| c) | Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy az ESMA telefon- és forgalmiadat-kérésével kapcsolatos követelményre vonatkozóan hivatalos határozat meghozatalát írják elő, amely megjelöli a kérés jogalapját és célját, azt, hogy a kérés milyen adatokra irányul, az adatok átadására vonatkozó határidőt és a címzett jogát, hogy a Bíróságtól kérje a határozat felülvizsgálatát. A hivatalos határozat hiányában benyújtott kérések nem lennének kötelezőek a címzettre. |
| --- | --- |

c)

Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy az ESMA telefon- és forgalmiadat-kérésével kapcsolatos követelményre vonatkozóan hivatalos határozat meghozatalát írják elő, amely megjelöli a kérés jogalapját és célját, azt, hogy a kérés milyen adatokra irányul, az adatok átadására vonatkozó határidőt és a címzett jogát, hogy a Bíróságtól kérje a határozat felülvizsgálatát. A hivatalos határozat hiányában benyújtott kérések nem lennének kötelezőek a címzettre.

| d) | A lehetséges visszaélésekkel szemben megfelelő eljárásjogi garanciákat kell nyújtani. Ezzel kapcsolatban a javaslat kötelezhetné a Bizottságot, hogy fogadjon el végrehajtási intézkedéseket, amelyek részletesen szabályozzák a kereskedési adattárak és az ESMA által az említett adatok feldolgozása során követendő eljárásokat. E jogi aktusoknak megfelelő biztonsági intézkedéseket és garanciákat kell meghatározniuk a visszaélés veszélye ellen, beleértve – de nem kizárólagosan – azokat a szakmai előírásokat, amelyeket a szóban forgó adatokat kezelő illetékes személyeknek be kell tartaniuk, valamint azokat a belső eljárásokat, amelyek biztosítják a bizalmas kezelési és a szolgálati titoktartási rendelkezések pontos betartását. A fenti intézkedések elfogadása folyamán egyeztetni kell az európai adatvédelmi biztossal. |
| --- | --- |

d)

A lehetséges visszaélésekkel szemben megfelelő eljárásjogi garanciákat kell nyújtani. Ezzel kapcsolatban a javaslat kötelezhetné a Bizottságot, hogy fogadjon el végrehajtási intézkedéseket, amelyek részletesen szabályozzák a kereskedési adattárak és az ESMA által az említett adatok feldolgozása során követendő eljárásokat. E jogi aktusoknak megfelelő biztonsági intézkedéseket és garanciákat kell meghatározniuk a visszaélés veszélye ellen, beleértve – de nem kizárólagosan – azokat a szakmai előírásokat, amelyeket a szóban forgó adatokat kezelő illetékes személyeknek be kell tartaniuk, valamint azokat a belső eljárásokat, amelyek biztosítják a bizalmas kezelési és a szolgálati titoktartási rendelkezések pontos betartását. A fenti intézkedések elfogadása folyamán egyeztetni kell az európai adatvédelmi biztossal.

3.4.   E vélemény alkalmazhatósága más, hasonló rendelkezéseket tartalmazó jogi aktusokra

| 17. | A felügyelő hatóságok azon hatásköre, hogy telefon- és adatforgalmi nyilvántartásokhoz kérhetnek hozzáférést, nem újdonság az európai jogalkotásban, mivel a pénzügyi szektorral kapcsolatos különféle jelenlegi irányelvek és rendeletek már ma is előírnak ilyen hatáskört. Konkrétan, a piaci visszaélésekről szóló irányelv (20), a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (21), az ÁÉKBV-irányelv (22) és a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet (23) is hasonló szövegű rendelkezést tartalmaz. Ugyanez igaz a Bizottság által a közelmúltban elfogadott számos javaslatra, mégpedig az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló irányelvjavaslatra (24), a hitelminősítő intézetekről szóló jelenlegi rendeletet módosító rendeletre (25), a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló rendeletre (26) és az energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló rendeletre (27). |
| --- | --- |

17.

A felügyelő hatóságok azon hatásköre, hogy telefon- és adatforgalmi nyilvántartásokhoz kérhetnek hozzáférést, nem újdonság az európai jogalkotásban, mivel a pénzügyi szektorral kapcsolatos különféle jelenlegi irányelvek és rendeletek már ma is előírnak ilyen hatáskört. Konkrétan, a piaci visszaélésekről szóló irányelv (20), a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (21), az ÁÉKBV-irányelv (22) és a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet (23) is hasonló szövegű rendelkezést tartalmaz. Ugyanez igaz a Bizottság által a közelmúltban elfogadott számos javaslatra, mégpedig az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló irányelvjavaslatra (24), a hitelminősítő intézetekről szóló jelenlegi rendeletet módosító rendeletre (25), a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló rendeletre (26) és az energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló rendeletre (27).

| 18. | Ami a fent említett jelenlegi és tervezett jogalkotási eszközöket illeti, különbséget kell tenni a nemzeti hatóságoknak adott vizsgálati hatáskör és az uniós hatóságoknak biztosított ilyen hatáskör között. A tagállamokat számos eszköz kötelezi arra, hogy „a nemzeti joggal összhangban” hatáskört biztosítsanak nemzeti hatóságaiknak a telefon- és forgalmiadat-nyilvántartások bekérésére (28). E kötelezettség tényleges végrehajtása tehát mindenképpen a nemzeti jogszabályoktól függ, többek között a 95/46/EK irányelv és a 2002/58/EK irányelv végrehajtásáról szóló és más nemzeti jogszabályoktól, amelyek a nemzeti felügyeleti és vizsgálati hatóságokra vonatkozóan további eljárásjogi biztosítékokat tartalmaznak. |
| --- | --- |

18.

Ami a fent említett jelenlegi és tervezett jogalkotási eszközöket illeti, különbséget kell tenni a nemzeti hatóságoknak adott vizsgálati hatáskör és az uniós hatóságoknak biztosított ilyen hatáskör között. A tagállamokat számos eszköz kötelezi arra, hogy „a nemzeti joggal összhangban” hatáskört biztosítsanak nemzeti hatóságaiknak a telefon- és forgalmiadat-nyilvántartások bekérésére (28). E kötelezettség tényleges végrehajtása tehát mindenképpen a nemzeti jogszabályoktól függ, többek között a 95/46/EK irányelv és a 2002/58/EK irányelv végrehajtásáról szóló és más nemzeti jogszabályoktól, amelyek a nemzeti felügyeleti és vizsgálati hatóságokra vonatkozóan további eljárásjogi biztosítékokat tartalmaznak.

| 19. | Nem tartalmaznak ilyen feltételt azok az eszközök, amelyek közvetlenül uniós hatóságoknak adnak hatáskört a telefon- és adatforgalmi nyilvántartások bekérésére, mint például ez a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről szóló rendelettervezet vagy a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló rendeletjavaslat (a továbbiakban: a hitelminősítő intézetekről szóló javaslat). Ezért ezekben az esetekben még fontosabb, hogy magában a jogalkotási eszközben pontosan meghatározzák e hatáskör személyi és tárgyi hatályát, valamint a hatáskör alkalmazhatóságának körülményeit és feltételeit, és megfelelő garanciákat léptessenek életbe a visszaélés ellen. |
| --- | --- |

19.

Nem tartalmaznak ilyen feltételt azok az eszközök, amelyek közvetlenül uniós hatóságoknak adnak hatáskört a telefon- és adatforgalmi nyilvántartások bekérésére, mint például ez a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről szóló rendelettervezet vagy a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló rendeletjavaslat (a továbbiakban: a hitelminősítő intézetekről szóló javaslat). Ezért ezekben az esetekben még fontosabb, hogy magában a jogalkotási eszközben pontosan meghatározzák e hatáskör személyi és tárgyi hatályát, valamint a hatáskör alkalmazhatóságának körülményeit és feltételeit, és megfelelő garanciákat léptessenek életbe a visszaélés ellen.

| 20. | Ezzel kapcsolatban az ebben a véleményben közölt észrevételek – bár a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről szóló javaslatra vonatkoznak – általánosabb értelemben is érvényesek. Az európai adatvédelmi biztos tisztában van azzal, hogy a már elfogadott vagy elfogadás előtt álló jogszabályok tekintetében ezekkel a megjegyzésekkel esetleg már elkésett. Ennek ellenére felkéri az intézményeket, hogy reagáljanak azzal kapcsolatban, hogy szükség van-e a folyamatban lévő javaslatok módosítására annak érdekében, hogy figyelembe vehessék az e véleményben kifejtett aggályokat. A már elfogadott szövegekkel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos arra kéri az intézményeket, hogy keressék a pontosítási lehetőségeket, ha például az érintett rendelkezés terjedelmét – közvetlenül vagy közvetve – felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktus határozza meg; ezek közé tartozhatnak a nyilvántartási követelményeket részletesen meghatározó jogi aktusok, az értelmezések és más hasonló dokumentumok (29). Az európai adatvédelmi biztos elvárja, hogy a Bizottság időben konzultáljon vele e kapcsolódó eljárások tekintetében. |
| --- | --- |

20.

Ezzel kapcsolatban az ebben a véleményben közölt észrevételek – bár a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről szóló javaslatra vonatkoznak – általánosabb értelemben is érvényesek. Az európai adatvédelmi biztos tisztában van azzal, hogy a már elfogadott vagy elfogadás előtt álló jogszabályok tekintetében ezekkel a megjegyzésekkel esetleg már elkésett. Ennek ellenére felkéri az intézményeket, hogy reagáljanak azzal kapcsolatban, hogy szükség van-e a folyamatban lévő javaslatok módosítására annak érdekében, hogy figyelembe vehessék az e véleményben kifejtett aggályokat. A már elfogadott szövegekkel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos arra kéri az intézményeket, hogy keressék a pontosítási lehetőségeket, ha például az érintett rendelkezés terjedelmét – közvetlenül vagy közvetve – felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktus határozza meg; ezek közé tartozhatnak a nyilvántartási követelményeket részletesen meghatározó jogi aktusok, az értelmezések és más hasonló dokumentumok (29). Az európai adatvédelmi biztos elvárja, hogy a Bizottság időben konzultáljon vele e kapcsolódó eljárások tekintetében.

4.   A JAVASLAT EGYÉB RÉSZEIVEL KAPCSOLATOS ADATVÉDELMI AGGÁLYOK

| 21. | Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint helyénvaló, ha a javaslat néhány más, az egyének magánélethez és adatvédelemhez való jogát érintő pontjához is kiegészítő megjegyzéseket fűz. |
| --- | --- |

21.

Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint helyénvaló, ha a javaslat néhány más, az egyének magánélethez és adatvédelemhez való jogát érintő pontjához is kiegészítő megjegyzéseket fűz.

4.1.   A 95/46/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet alkalmazhatósága

| 22. | A (48) preambulumbekezdés helytállóan állapítja meg, hogy lényeges, hogy a tagállamok és az ESMA a személyes adatok feldolgozása során a 95/46/EK irányelvvel összhangban védjék a természetes személyeknek a magánélet tiszteletben tartásához való jogát. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a preambulumbekezdés megemlíti az irányelvet. A preambulumbekezdés jelentése azonban egyértelműbb lehetne, ha pontosabban rögzítenék, hogy a rendelet rendelkezései nem érintik a 95/46/EK irányelv végrehajtásáról szóló nemzeti szabályokat. Ezt lehetőség szerint az érdemi rendelkezések között is szerepeltetni kellene. |
| --- | --- |

22.

A (48) preambulumbekezdés helytállóan állapítja meg, hogy lényeges, hogy a tagállamok és az ESMA a személyes adatok feldolgozása során a 95/46/EK irányelvvel összhangban védjék a természetes személyeknek a magánélet tiszteletben tartásához való jogát. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a preambulumbekezdés megemlíti az irányelvet. A preambulumbekezdés jelentése azonban egyértelműbb lehetne, ha pontosabban rögzítenék, hogy a rendelet rendelkezései nem érintik a 95/46/EK irányelv végrehajtásáról szóló nemzeti szabályokat. Ezt lehetőség szerint az érdemi rendelkezések között is szerepeltetni kellene.

| 23. | Ezenfelül az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy az ESMA a 45/2001/EK rendelet hatálya és az európai adatvédelmi biztos felügyelete alá tartozó európai szerv. Ajánlatos tehát kifejezett utalást tenni erre a rendeletre, emellett rögzíteni, hogy a javaslat rendelkezései nem érintik a szóban forgó rendeletet. |
| --- | --- |

23.

Ezenfelül az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy az ESMA a 45/2001/EK rendelet hatálya és az európai adatvédelmi biztos felügyelete alá tartozó európai szerv. Ajánlatos tehát kifejezett utalást tenni erre a rendeletre, emellett rögzíteni, hogy a javaslat rendelkezései nem érintik a szóban forgó rendeletet.

4.2.   Célkorlátozás, szükségesség és adatminőség

| 24. | A rendelettervezet egyik fő célja a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek piaca átláthatóságának fokozása és e piac szabályozási felügyeletének javítása. E célkitűzésre tekintettel a javaslat értelmében a pénzügyi szerződő felek, valamint az elszámolási értékhatárt átlépő nem pénzügyi szerződő felek kötelesek minden megkötött származtatott ügylet részleteit és módosításait jelenteni a kereskedési adattárak felé (6. cikk) (30). Ezeket az információkat a kereskedési adattárak őrzik, és szabályozási célokra különböző hatóságok rendelkezésére bocsátják (67. cikk) (31). |
| --- | --- |

24.

A rendelettervezet egyik fő célja a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek piaca átláthatóságának fokozása és e piac szabályozási felügyeletének javítása. E célkitűzésre tekintettel a javaslat értelmében a pénzügyi szerződő felek, valamint az elszámolási értékhatárt átlépő nem pénzügyi szerződő felek kötelesek minden megkötött származtatott ügylet részleteit és módosításait jelenteni a kereskedési adattárak felé (6. cikk) (30). Ezeket az információkat a kereskedési adattárak őrzik, és szabályozási célokra különböző hatóságok rendelkezésére bocsátják (67. cikk) (31).

| 25. | Ha a származtatott ügyletben részt vevő egyik fél, akire vonatkozik a fenti elszámolási és jelentéstételi kötelezettség, természetes személy, az e természetes személlyel kapcsolatos információk a 95/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében személyes adatnak minősülnek. A fenti kötelezettségek teljesítése tehát a 95/46/EK irányelv 2. cikkének b) pontja szerinti személyesadat-feldolgozásnak minősül. A személyes adatok feldolgozására a 6. és a 67. cikk akkor is irányadó lehet, ha az ügyletben részt vevő felek nem természetes személyek; pl. vállalatigazgatók neve és elérhetőségi adatai esetében. A jelen műveletekre tehát a 95/46/EK irányelv (illetve adott esetben a 45/2001/EK rendelet) rendelkezései alkalmazandók. |
| --- | --- |

25.

Ha a származtatott ügyletben részt vevő egyik fél, akire vonatkozik a fenti elszámolási és jelentéstételi kötelezettség, természetes személy, az e természetes személlyel kapcsolatos információk a 95/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében személyes adatnak minősülnek. A fenti kötelezettségek teljesítése tehát a 95/46/EK irányelv 2. cikkének b) pontja szerinti személyesadat-feldolgozásnak minősül. A személyes adatok feldolgozására a 6. és a 67. cikk akkor is irányadó lehet, ha az ügyletben részt vevő felek nem természetes személyek; pl. vállalatigazgatók neve és elérhetőségi adatai esetében. A jelen műveletekre tehát a 95/46/EK irányelv (illetve adott esetben a 45/2001/EK rendelet) rendelkezései alkalmazandók.

| 26. | Az adatvédelmi jog egyik alapkövetelménye, hogy az információt meghatározott, pontosan megfogalmazott és jogszerű célra kell feldolgozni, és az információ további feldolgozása sem lehet összeegyeztethetetlen az említett célokkal (32). A célok elérésére használt adatoknak továbbá a célhoz szükségesnek, helyesnek és lényegesnek kell lenniük, és nem haladhatják meg a feldolgozás célját. A rendelettervezet elemzését követően az európai adatvédelmi biztos arra a következtetésre jutott, hogy a javaslatban rögzített rendszer nem felel meg ezeknek a követelményeknek. |
| --- | --- |

26.

Az adatvédelmi jog egyik alapkövetelménye, hogy az információt meghatározott, pontosan megfogalmazott és jogszerű célra kell feldolgozni, és az információ további feldolgozása sem lehet összeegyeztethetetlen az említett célokkal (32). A célok elérésére használt adatoknak továbbá a célhoz szükségesnek, helyesnek és lényegesnek kell lenniük, és nem haladhatják meg a feldolgozás célját. A rendelettervezet elemzését követően az európai adatvédelmi biztos arra a következtetésre jutott, hogy a javaslatban rögzített rendszer nem felel meg ezeknek a követelményeknek.

| 27. | A célkorlátozás tekintetében ki kell emelni, hogy a javaslat nem határozza meg a jelentéstételi rendszer céljait, és – ami még fontosabb – azokat a célokat, amelyek érdekében a javaslat 67. cikke szerinti illetékes hatóságok a kereskedési adattárak által őrzött információkhoz hozzáférhetnek. Egyértelmű, hogy a tőzsdén kívüli származékos piac nagyobb átláthatóságának szükségességére tett általános utalás nem elegendő ahhoz, hogy a javaslat megfeleljen a célkorlátozás elvének. Ezt az elvet a rendelettervezet „szakmai titoktartással” kapcsolatos 20. cikkének (3) bekezdése további nyomás alá helyezi; ez a bekezdés ugyanis a jelenlegi formájában számos egyéb, nem egyértelműen meghatározott célra is engedélyezi a rendelettervezet alapján kapott bizalmas információk felhasználását (33). |
| --- | --- |

27.

A célkorlátozás tekintetében ki kell emelni, hogy a javaslat nem határozza meg a jelentéstételi rendszer céljait, és – ami még fontosabb – azokat a célokat, amelyek érdekében a javaslat 67. cikke szerinti illetékes hatóságok a kereskedési adattárak által őrzött információkhoz hozzáférhetnek. Egyértelmű, hogy a tőzsdén kívüli származékos piac nagyobb átláthatóságának szükségességére tett általános utalás nem elegendő ahhoz, hogy a javaslat megfeleljen a célkorlátozás elvének. Ezt az elvet a rendelettervezet „szakmai titoktartással” kapcsolatos 20. cikkének (3) bekezdése további nyomás alá helyezi; ez a bekezdés ugyanis a jelenlegi formájában számos egyéb, nem egyértelműen meghatározott célra is engedélyezi a rendelettervezet alapján kapott bizalmas információk felhasználását (33).

| 28. | A javaslat nem határozza meg továbbá, hogy milyen típusú adatokat tartanak nyilván, jelentenek, és milyen adatokhoz férnek hozzá, azonosított vagy azonosítható személyek személyes adatait is beleértve. A fent említett 6. és 67. cikk felhatalmazza a Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban részletesebben határozza meg a jelentéstételi és nyilvántartási kötelezettség tartalmát. Bár az európai adatvédelmi biztos megérti az említett eljárás alkalmazásának gyakorlati szükségességét, hangsúlyozni kívánja, hogy amennyiben a fenti cikkek alapján feldolgozott adatok természetes személyekre vonatkoznak, a főbb adatvédelmi szabályokat és garanciákat az alapjogszabályban kell rögzíteni. |
| --- | --- |

28.

A javaslat nem határozza meg továbbá, hogy milyen típusú adatokat tartanak nyilván, jelentenek, és milyen adatokhoz férnek hozzá, azonosított vagy azonosítható személyek személyes adatait is beleértve. A fent említett 6. és 67. cikk felhatalmazza a Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban részletesebben határozza meg a jelentéstételi és nyilvántartási kötelezettség tartalmát. Bár az európai adatvédelmi biztos megérti az említett eljárás alkalmazásának gyakorlati szükségességét, hangsúlyozni kívánja, hogy amennyiben a fenti cikkek alapján feldolgozott adatok természetes személyekre vonatkoznak, a főbb adatvédelmi szabályokat és garanciákat az alapjogszabályban kell rögzíteni.

| 29. | Végül, a 95/46/EK irányelv 6. cikke és a 45/2001/EK rendelet 4. cikke előírja, hogy a személyes adatok tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek azonosítását csak az adatgyűjtés céljainak eléréséhez szükséges ideig teszi lehetővé. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a javaslat nem határoz meg konkrét elévülési időt a rendelettervezet 6., 27. és 67. cikke alapján potenciálisan feldolgozott személyes adatok megőrzése tekintetében. A 27. és 67. cikk csak azt írja elő, hogy a vonatkozó feljegyzéseket legalább tíz éven keresztül megőrzik. Ez azonban csak a minimális megőrzési idő, ami egyértelműen ellentétes az adatvédelmi jogszabályokban rögzített követelményekkel. |
| --- | --- |

29.

Végül, a 95/46/EK irányelv 6. cikke és a 45/2001/EK rendelet 4. cikke előírja, hogy a személyes adatok tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek azonosítását csak az adatgyűjtés céljainak eléréséhez szükséges ideig teszi lehetővé. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a javaslat nem határoz meg konkrét elévülési időt a rendelettervezet 6., 27. és 67. cikke alapján potenciálisan feldolgozott személyes adatok megőrzése tekintetében. A 27. és 67. cikk csak azt írja elő, hogy a vonatkozó feljegyzéseket legalább tíz éven keresztül megőrzik. Ez azonban csak a minimális megőrzési idő, ami egyértelműen ellentétes az adatvédelmi jogszabályokban rögzített követelményekkel.

| 30. | A fentiek alapján az európai adatvédelmi biztos szorgalmazza, hogy a jogalkotó határozza meg, hogy milyen személyes adatok dolgozhatók fel a javaslat értelmében, az érintett jogalanyok milyen célokra dolgozhatnak fel személyes adatokat, és rögzítsen pontos, szükséges és arányos adatmegőrzési időt a szóban forgó feldolgozásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

30.

A fentiek alapján az európai adatvédelmi biztos szorgalmazza, hogy a jogalkotó határozza meg, hogy milyen személyes adatok dolgozhatók fel a javaslat értelmében, az érintett jogalanyok milyen célokra dolgozhatnak fel személyes adatokat, és rögzítsen pontos, szükséges és arányos adatmegőrzési időt a szóban forgó feldolgozásra vonatkozóan.

4.3.   Helyszíni ellenőrzés

| 31. | A 61. cikk (2) bekezdésének c) pontja felhatalmazza az ESMA-t, hogy előre bejelentett vagy bejelentés nélküli helyszíni ellenőrzéseket végezzen. Nem egyértelmű, hogy ezek az ellenőrzések a kereskedési adattár üzlethelyiségeire korlátozódnak-e, vagy természetes személyek magánirodáiban vagy a tulajdonában álló helyiségekben is folytathatók. Az 56. cikk (1) bekezdésének c) pontja (nem szándékosan) mást sugall: ez a pont ugyanis lehetővé teszi, hogy a Bizottság az ESMA kérésére kényszerítő bírságot rójon ki valamely kereskedési adattár alkalmazásában álló vagy azzal kapcsolatban álló személyekre, hogy arra kényszerítse őket, hogy vessék alá magukat az ESMA által a 61. cikk (2) bekezdése szerint elrendelt helyszíni ellenőrzésnek. |
| --- | --- |

31.

A 61. cikk (2) bekezdésének c) pontja felhatalmazza az ESMA-t, hogy előre bejelentett vagy bejelentés nélküli helyszíni ellenőrzéseket végezzen. Nem egyértelmű, hogy ezek az ellenőrzések a kereskedési adattár üzlethelyiségeire korlátozódnak-e, vagy természetes személyek magánirodáiban vagy a tulajdonában álló helyiségekben is folytathatók. Az 56. cikk (1) bekezdésének c) pontja (nem szándékosan) mást sugall: ez a pont ugyanis lehetővé teszi, hogy a Bizottság az ESMA kérésére kényszerítő bírságot rójon ki valamely kereskedési adattár alkalmazásában álló vagy azzal kapcsolatban álló személyekre, hogy arra kényszerítse őket, hogy vessék alá magukat az ESMA által a 61. cikk (2) bekezdése szerint elrendelt helyszíni ellenőrzésnek.

| 32. | Anélkül, hogy tovább bonyolítanánk ezt a pontot, az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a helyszíni ellenőrzési hatáskört (és az 56. cikk szerinti kényszerítő bírság kirovására irányuló, ezzel összefüggő hatáskört) korlátozzák a kereskedési adattárak és a velük lényegi és egyértelmű kapcsolatban álló más jogi személyek üzlethelyiségeire (34). Amennyiben a Bizottság valóban lehetővé kívánja tenni természetes személyek nem üzleti célú helyiségeinek ellenőrzését, ezt egyértelművé kell tenni, és a szükségesség és arányosság elvének betartása érdekében szigorúbb követelményeket kell meghatározni (különösen azon körülmények és feltételek megjelölésére vonatkozóan, amelyek fennállása esetén az ellenőrzés lefolytatható). |
| --- | --- |

32.

Anélkül, hogy tovább bonyolítanánk ezt a pontot, az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a helyszíni ellenőrzési hatáskört (és az 56. cikk szerinti kényszerítő bírság kirovására irányuló, ezzel összefüggő hatáskört) korlátozzák a kereskedési adattárak és a velük lényegi és egyértelmű kapcsolatban álló más jogi személyek üzlethelyiségeire (34). Amennyiben a Bizottság valóban lehetővé kívánja tenni természetes személyek nem üzleti célú helyiségeinek ellenőrzését, ezt egyértelművé kell tenni, és a szükségesség és arányosság elvének betartása érdekében szigorúbb követelményeket kell meghatározni (különösen azon körülmények és feltételek megjelölésére vonatkozóan, amelyek fennállása esetén az ellenőrzés lefolytatható).

4.4.   Az adatcsere és a célkorlátozás elve

| 33. | A rendelettervezet számos rendelkezése engedélyezi a széles körű adat- és információcserét az ESMA, a tagállami illetékes hatóságok és harmadik országok illetékes hatóságai között (lásd különösen a 21., 23. és 62. cikket). Harmadik országba történő adattovábbítás akkor is történhet, amikor egy harmadik országbeli elismert központi szerződő fél vagy kereskedési adattár szolgáltatást nyújt az Unióban elismert jogalanyoknak. Amennyiben a cserélt információk és adatok azonosított vagy azonosítható természetes személyeket érintenek, a 45/2001/EK rendelet 7–9. cikke és adott esetben a 95/46/EK irányelv 25–26. cikke alkalmazandó. Konkrétan, adatok harmadik országokba csak akkor továbbíthatók, ha azokban az országokban is megfelelő adatvédelmi szintet biztosítanak, vagy az adatvédelmi jogszabályokban rögzített eltérések valamelyike alkalmazandó. Az egyértelműség kedvéért a szövegben kifejezetten hivatkozni kellene a 45/2001/EK rendeletre és a 95/46/EK irányelvre, miszerint az adattovábbításoknak összhangban kell állniuk a rendeletben, illetve az irányelvben előirányzott alkalmazandó szabályokkal. |
| --- | --- |

33.

A rendelettervezet számos rendelkezése engedélyezi a széles körű adat- és információcserét az ESMA, a tagállami illetékes hatóságok és harmadik országok illetékes hatóságai között (lásd különösen a 21., 23. és 62. cikket). Harmadik országba történő adattovábbítás akkor is történhet, amikor egy harmadik országbeli elismert központi szerződő fél vagy kereskedési adattár szolgáltatást nyújt az Unióban elismert jogalanyoknak. Amennyiben a cserélt információk és adatok azonosított vagy azonosítható természetes személyeket érintenek, a 45/2001/EK rendelet 7–9. cikke és adott esetben a 95/46/EK irányelv 25–26. cikke alkalmazandó. Konkrétan, adatok harmadik országokba csak akkor továbbíthatók, ha azokban az országokban is megfelelő adatvédelmi szintet biztosítanak, vagy az adatvédelmi jogszabályokban rögzített eltérések valamelyike alkalmazandó. Az egyértelműség kedvéért a szövegben kifejezetten hivatkozni kellene a 45/2001/EK rendeletre és a 95/46/EK irányelvre, miszerint az adattovábbításoknak összhangban kell állniuk a rendeletben, illetve az irányelvben előirányzott alkalmazandó szabályokkal.

| 34. | A célkorlátozás elvével összhangban (35) az európai adatvédelmi biztos ajánlja továbbá, hogy vezessenek be egyértelmű korlátozásokat a kicserélhető személyes adatok típusára vonatkozóan, és határozzák meg a célokat, amelyek érdekében személyes adatok cserélhetők. |
| --- | --- |

34.

A célkorlátozás elvével összhangban (35) az európai adatvédelmi biztos ajánlja továbbá, hogy vezessenek be egyértelmű korlátozásokat a kicserélhető személyes adatok típusára vonatkozóan, és határozzák meg a célokat, amelyek érdekében személyes adatok cserélhetők.

4.5.   Elszámoltathatóság és jelentéstétel

| 35. | A javaslat 68. cikke a Bizottságra vonatkozóan számos jelentéstételi kötelezettséget tartalmaz a rendelettervezet különféle elemeinek végrehajtásával kapcsolatban. Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy az ESMA számára is írjanak elő kötelezettséget arra vonatkozóan, hogy rendszeresen tegyen jelentést vizsgálati hatáskörének gyakorlásáról, különösen a telefon- és adatforgalmi nyilvántartások kikéréséről. A Bizottságnak a jelentés megállapításainak figyelembevételével ajánlásokat kell tudnia megfogalmazni, adott esetben a rendelet átdolgozására irányuló javaslatokat is beleértve. |
| --- | --- |

35.

A javaslat 68. cikke a Bizottságra vonatkozóan számos jelentéstételi kötelezettséget tartalmaz a rendelettervezet különféle elemeinek végrehajtásával kapcsolatban. Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy az ESMA számára is írjanak elő kötelezettséget arra vonatkozóan, hogy rendszeresen tegyen jelentést vizsgálati hatáskörének gyakorlásáról, különösen a telefon- és adatforgalmi nyilvántartások kikéréséről. A Bizottságnak a jelentés megállapításainak figyelembevételével ajánlásokat kell tudnia megfogalmazni, adott esetben a rendelet átdolgozására irányuló javaslatokat is beleértve.

5.   KÖVETKEZTETÉSEK

| 36. | Ez a javaslat felhatalmazza az ESMA-t, hogy a kereskedési adattárak felügyeletével kapcsolatos feladatok ellátása érdekében „kérje a telefon- és adatforgalom nyilvántartásait”. Ahhoz, hogy a telefon- és adatforgalmi nyilvántartások kikérése irányuló hatáskör szükségesnek és arányosnak minősüljön, arra kell korlátozódnia, ami a megjelölt cél eléréséhez megfelelő, és nem terjedhet túl a cél eléréséhez szükséges mértéken. A szóban forgó rendelkezés a jelenlegi formájában nem felel meg e követelményeknek, mivel megfogalmazása túlságosan tág. Konkrétan, a hatáskör személyi és tárgyi hatálya, valamint alkalmazhatóságának körülményei és feltételei nincsenek kellően meghatározva. |
| --- | --- |

36.

Ez a javaslat felhatalmazza az ESMA-t, hogy a kereskedési adattárak felügyeletével kapcsolatos feladatok ellátása érdekében „kérje a telefon- és adatforgalom nyilvántartásait”. Ahhoz, hogy a telefon- és adatforgalmi nyilvántartások kikérése irányuló hatáskör szükségesnek és arányosnak minősüljön, arra kell korlátozódnia, ami a megjelölt cél eléréséhez megfelelő, és nem terjedhet túl a cél eléréséhez szükséges mértéken. A szóban forgó rendelkezés a jelenlegi formájában nem felel meg e követelményeknek, mivel megfogalmazása túlságosan tág. Konkrétan, a hatáskör személyi és tárgyi hatálya, valamint alkalmazhatóságának körülményei és feltételei nincsenek kellően meghatározva.

| 37. | Az ebben a véleményben közölt észrevételek – bár a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről szóló javaslatra vonatkoznak – a jelenlegi jogszabályok alkalmazása, valamint az azonos rendelkezéseket tartalmazó, folyamatban lévő és lehetséges jövőbeli javaslatok szempontjából is relevánsak. Különösen igaz ez akkor, ha a szóban forgó hatáskört – mint ebben a javaslatban – anélkül ruházzák rá egy uniós hatóságra, hogy utalnának a nemzeti jogszabályokban meghatározott konkrét feltételekre és eljárásokra (pl. a hitelminősítő intézetekről szóló javaslat). |
| --- | --- |

37.

Az ebben a véleményben közölt észrevételek – bár a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről szóló javaslatra vonatkoznak – a jelenlegi jogszabályok alkalmazása, valamint az azonos rendelkezéseket tartalmazó, folyamatban lévő és lehetséges jövőbeli javaslatok szempontjából is relevánsak. Különösen igaz ez akkor, ha a szóban forgó hatáskört – mint ebben a javaslatban – anélkül ruházzák rá egy uniós hatóságra, hogy utalnának a nemzeti jogszabályokban meghatározott konkrét feltételekre és eljárásokra (pl. a hitelminősítő intézetekről szóló javaslat).

| 38. | Tekintettel a fentiekre, az európai adatvédelmi biztos javasolja a jogalkotónak, hogy:






  — | egyértelműen határozza meg azokat a telefon- és forgalmiadat-kategóriákat, amelyeket a kereskedési adattáraknak meg kell őrizniük és/vagy az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk. Ezeknek az adatoknak helyesnek és lényegesnek kell lenniük, és nem haladhatják meg a feldolgozás célját; |
| --- | --- | --- |

38.

Tekintettel a fentiekre, az európai adatvédelmi biztos javasolja a jogalkotónak, hogy:

—

egyértelműen határozza meg azokat a telefon- és forgalmiadat-kategóriákat, amelyeket a kereskedési adattáraknak meg kell őrizniük és/vagy az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk. Ezeknek az adatoknak helyesnek és lényegesnek kell lenniük, és nem haladhatják meg a feldolgozás célját;

| — | korlátozza a telefon- és forgalmiadat-nyilvántartásokhoz való hozzáférés kérésére vonatkozó hatáskört a kereskedési adattárakra; |
| --- | --- |

—

korlátozza a telefon- és forgalmiadat-nyilvántartásokhoz való hozzáférés kérésére vonatkozó hatáskört a kereskedési adattárakra;

| — | kifejezetten rögzítse, hogy közvetlenül a távközlési szolgáltató cégektől nem engedélyezett a hozzáférés a telefon- és forgalmi adatokhoz; |
| --- | --- |

—

kifejezetten rögzítse, hogy közvetlenül a távközlési szolgáltató cégektől nem engedélyezett a hozzáférés a telefon- és forgalmi adatokhoz;

| — | korlátozza a telefon- és adatforgalmi nyilvántartásokhoz való hozzáférést a rendelettervezet meghatározott, súlyos megsértésének eseteire és olyan esetekre, amikor fennáll a jogsértés elkövetésének alapos gyanúja (amit konkrét bizonyítékokkal kell alátámasztani); |
| --- | --- |

—

korlátozza a telefon- és adatforgalmi nyilvántartásokhoz való hozzáférést a rendelettervezet meghatározott, súlyos megsértésének eseteire és olyan esetekre, amikor fennáll a jogsértés elkövetésének alapos gyanúja (amit konkrét bizonyítékokkal kell alátámasztani);

| — | pontosítsa, hogy a kereskedési adattárak csak akkor bocsátják rendelkezésre a telefon- és forgalmi adatokat, ha azokat hivatalos határozattal kérik, amely rögzíti többek között a jogot a határozat Bíróság általi felülvizsgáltatására; |
| --- | --- |

—

pontosítsa, hogy a kereskedési adattárak csak akkor bocsátják rendelkezésre a telefon- és forgalmi adatokat, ha azokat hivatalos határozattal kérik, amely rögzíti többek között a jogot a határozat Bíróság általi felülvizsgáltatására;

| — | írja elő, hogy a határozat az érintett tagállam nemzeti igazságügyi hatóságától származó bírói engedély nélkül nem hajtható végre (legalább ott, ahol az ilyen engedély a nemzeti jogszabályok szerint kötelező); |
| --- | --- |

—

írja elő, hogy a határozat az érintett tagállam nemzeti igazságügyi hatóságától származó bírói engedély nélkül nem hajtható végre (legalább ott, ahol az ilyen engedély a nemzeti jogszabályok szerint kötelező);

| — | kötelezze a Bizottságot, hogy hozzon végrehajtási intézkedéseket, amelyek részletesen meghatározzák a követendő eljárásokat, a megfelelő biztonsági intézkedéseket és garanciákat is beleértve. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot, hogy hozzon végrehajtási intézkedéseket, amelyek részletesen meghatározzák a követendő eljárásokat, a megfelelő biztonsági intézkedéseket és garanciákat is beleértve.

| 39. | A javaslat más vonatkozásai tekintetében az európai adatvédelmi biztos utalni kíván az e vélemény 4. szakaszában közölt észrevételeire. Az európai adatvédelmi biztos javasolja a jogalkotónak, hogy:






  — | legalább a rendelettervezet preambulumában, de lehetőség szerint az érdemi rendelkezések között is említse meg a 95/46/EK irányelvet és a 45/2001/EK rendeletet azzal, hogy a rendelettervezet rendelkezései nem érintik az irányelvet, illetve a rendeletet; |
| --- | --- | --- |

39.

A javaslat más vonatkozásai tekintetében az európai adatvédelmi biztos utalni kíván az e vélemény 4. szakaszában közölt észrevételeire. Az európai adatvédelmi biztos javasolja a jogalkotónak, hogy:

—

legalább a rendelettervezet preambulumában, de lehetőség szerint az érdemi rendelkezések között is említse meg a 95/46/EK irányelvet és a 45/2001/EK rendeletet azzal, hogy a rendelettervezet rendelkezései nem érintik az irányelvet, illetve a rendeletet;

| — | határozza meg, hogy a javaslat alapján milyen típusú személyes adatok dolgozhatók fel az arányosság elvének betartásával (különösen a 6. és 67. cikkel összefüggésben), határozza meg, hogy a különböző érintett hatóságok/jogalanyok milyen célokra dolgozhatnak fel személyes adatokat, és határozzon meg pontos, szükséges és arányos adatmegőrzési időt a fenti adatfeldolgozásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

határozza meg, hogy a javaslat alapján milyen típusú személyes adatok dolgozhatók fel az arányosság elvének betartásával (különösen a 6. és 67. cikkel összefüggésben), határozza meg, hogy a különböző érintett hatóságok/jogalanyok milyen célokra dolgozhatnak fel személyes adatokat, és határozzon meg pontos, szükséges és arányos adatmegőrzési időt a fenti adatfeldolgozásra vonatkozóan;

| — | korlátozza a 61. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti helyszíni ellenőrzési hatáskört és az 56. cikk szerinti kényszerítő bírság kirovására irányuló hatáskört a kereskedési adattárakra és a velük lényegi és egyértelmű kapcsolatban álló más jogi személyekre; |
| --- | --- |

—

korlátozza a 61. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti helyszíni ellenőrzési hatáskört és az 56. cikk szerinti kényszerítő bírság kirovására irányuló hatáskört a kereskedési adattárakra és a velük lényegi és egyértelmű kapcsolatban álló más jogi személyekre;

| — | kifejezetten rögzítse, hogy a személyes adatok nemzetközi továbbítása során be kell tartani a 45/2001/EK rendelet és a 95/46/EK irányelv vonatkozó szabályait, vezessen be egyértelmű korlátozásokat a kicserélhető személyes információk típusára vonatkozóan, és határozza meg a célokat, amelyek érdekében a személyes adatok cseréje megtörténhet. |
| --- | --- |

—

kifejezetten rögzítse, hogy a személyes adatok nemzetközi továbbítása során be kell tartani a 45/2001/EK rendelet és a 95/46/EK irányelv vonatkozó szabályait, vezessen be egyértelmű korlátozásokat a kicserélhető személyes információk típusára vonatkozóan, és határozza meg a célokat, amelyek érdekében a személyes adatok cseréje megtörténhet.

Kelt Brüsszelben, 2011. április 19-én.

Giovanni BUTTARELLI

az európai adatvédelmi biztos helyettese

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

(3)  COM(2010) 484 végleges.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1092/2010/EU rendelete (2010. november 24.) a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról (HL L 331., 2010.12.15., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1094/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

7

(8)  A származtatott termék az alapjául szolgáló termék jövőbeli értékéhez vagy állapotához (azaz a kamatláb vagy az árfolyam alakulásához) kapcsolódó pénzügyi szerződés.

8

(9)  Általában azok az alkalmazottak, akiknek a telefon- és adatforgalom tulajdonítható, valamint a címzettek és más érintett felhasználók.

9

(10)  Lásd a 2002/58/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdését (HL L 201., 2002.7.31., 45. o.).

10

(11)  Lásd a 2002/58/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdését, amely úgy rendelkezik, hogy az ilyen jellegű korlátozásnak – a 95/46/EK irányelv 13. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint – egy demokratikus társadalomban szükséges, megfelelő és arányos intézkedésnek kell minősülnie a nemzetbiztonság (vagyis az állam biztonsága), a nemzetvédelem és a közbiztonság védelme érdekében, valamint a bűncselekmények, illetve az elektronikus hírközlési rendszer jogosulatlan használata megelőzésének, kivizsgálásának, felderítésének és üldözésének a biztosítása érdekében. E célból a tagállamok többek között jogszabályi intézkedéseket fogadhatnak el az adatoknak az e bekezdésben megállapított indokok alapján korlátozott ideig történő visszatartására vonatkozóan.

11

(12)  Lásd pl. a C-92/09. és C-93/09. sz. Volker und Markus Schecke GbR (C-92/09), Hartmut Eifert (C-92/09) kontra Land Hessen egyesített ügyekben hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé) 74. pontját.

12

Volker und Markus Schecke GbR (C-92/09), Hartmut Eifert (C-92/09)

Land Hessen

(13)  Például a (44) preambulumbekezdés kimondja, hogy a kereskedési adattárakra szigorú nyilvántartási és adatkezelési követelmények vonatkoznak. A 66. cikk úgy rendelkezik, hogy a kereskedési adattár „azonnal rögzíti a 6. cikk értelmében kapott információt, és a vonatkozó ügyletek lezárását követően legalább tíz évig megőrzi azokat. Időszerű és hatékony nyilvántartási eljárásokat alkalmaz a rögzített információ változásainak dokumentálására [sic!]”. A 67. cikk továbbá úgy rendelkezik, hogy „a kereskedési adattár elérhetővé teszi a szükséges információkat” az ESMA és különböző illetékes hatóságok számára.

13

(14)  A „telefon- és adatforgalom nyilvántartásai” kifejezésbe igen sokféle információ beletartozhat, többek között a kommunikáció tartama, időpontja és terjedelme, a használt protokoll, a küldő vagy a címzett termináljának helye, a hálózat, amelyről a kommunikáció kiindul, illetve befejeződik, a kapcsolat kezdete, vége, illetve tartama, vagy akár a felkeresett weboldalak listája és a közlés tartalma, amennyiben rögzítették. Mindezek az információk személyes adatnak minősülnek, amennyiben azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkoznak.

14

(15)  Lásd a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének c) pontját és a 45/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontját. Azt is mérlegelni kell, hogy életbe léptethetők-e konkrét biztosítékok annak elkerülésére, hogy a kizárólag magánfelhasználású adatokat elfogják és feldolgozzák.

15

(16)  Az 56. cikk (1) bekezdésének c) pontja (nem szándékosan) mást sugall: ez a pont ugyanis lehetővé teszi, hogy a Bizottság az ESMA kérésére kényszerítő bírságot rójon ki valamely kereskedési adattár alkalmazásában álló vagy azzal kapcsolatban álló személyekre, hogy arra kényszerítse őket, hogy vessék alá magukat az ESMA által a 61. cikk (2) bekezdése szerint elrendelt helyszíni ellenőrzésnek.

16

(17)  Amint már említettük, az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv általános elvként kimondja, hogy a forgalmi adatokat törölni kell vagy anonimmá kell tenni, ha a közlés továbbításához ezek már nem szükségesek. Ezen adatok további feldolgozása kizárólag a számlázáshoz vagy az összekapcsolási díjak megállapításához, és kizárólag annak az időszaknak a végéig megengedett, ameddig a számla jogszerűen megtámadható, illetve a kifizetés követelhető. Ettől az elvtől eltérni kizárólag akkor lehet, ha az ilyen jellegű korlátozás egy demokratikus társadalomban szükséges, megfelelő és arányos intézkedésnek minősül konkrét közrendvédelmi célokból (azaz a nemzetbiztonság (vagyis az állam biztonsága), a nemzetvédelem és a közbiztonság védelme érdekében, valamint a bűncselekmények, illetve az elektronikus hírközlési rendszer jogosulatlan használata megelőzésének, kivizsgálásának, felderítésének és üldözésének a biztosítása érdekében).

17

(18)  Az olasz alkotmány például előírja, hogy a levéltitokba való bármilyen beavatkozást – a kommunikáció tartalmát nem felfedő forgalmi adatokhoz való hozzáférést is beleértve – a bírói kar egyik tagjának kell elrendelnie vagy engedélyeznie.

18

(19)  Hasonló követelményt vezettek be a hitelminősítő intézetekről szóló, az EP által 2010 decemberében megszavazott rendeletjavaslat módosításában is.

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/6/EK irányelve (2003. január 28.) a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés), (HL L 96., 2003.4.12., 16. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (2004. április 21.) a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/65/EK irányelve (2009. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 1060/2009/EK rendelete (2009. szeptember 16.) a hitelminősítő intézetekről (HL L 302., 2009.11.17., 1. o.).

23

(24)  2009. április 30-i javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2004/39/EK és a 2009/.../EK irányelv módosításáról (COM(2009) 207).

24

(25)  2010. június 2-i javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról (COM(2010) 289).

25

(26)  2010. szeptember 15-i javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról (COM(2010) 482).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról (COM(2010) 726).

27

(28)  Lásd például a 20. lábjegyzetben említett piaci visszaélésekről szóló irányelv 12. cikkének (2) bekezdését. Lásd még a 21. lábjegyzetben említett, a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv 50. cikkét.

28

(29)  Például a hitelminősítő intézetekről szóló javaslat 37. cikke felhatalmazza a Bizottságot, hogy módosítsa a rendelet azon mellékleteit, amelyek a hitelminősítő intézetekre vonatkozó nyilvántartási követelmények részletes szabályait tartalmazzák; lásd még a hitelminősítő intézetekről szóló javaslat (10) preambulumbekezdését, amely az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság azon hatáskörét említi, miszerint az ESMA nem kötelező erejű iránymutatásokat bocsáthat ki a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet alkalmazásával kapcsolatos kérdésekről.

29

(30)  A javaslat 6. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság felhatalmazást kap a jelentések részleteinek és típusának meghatározására a származtatott ügyletek különböző kategóriái esetében; a jelentések legalább az alábbiakat tartalmazzák: a) az ügyletben részt vevő felek, és – amennyiben ezektől eltér – az ügyletből származó jogok és kötelezettségek kedvezményezettjének megfelelő azonosítása; és b) az ügylet főbb jellemzői, ideértve a típust, az alapul szolgáló eszközt, a lejáratot és a névleges értéket.

30

(31)  Lásd az indokolást, 11. oldal. A 67. cikk konkretizálja ezt a kötelezettséget: úgy rendelkezik, hogy a kereskedési adattár a következő jogalanyok számára teszi elérhetővé a szükséges információkat: az ESMA, a jelentéstételi kötelezettség alá eső vállalkozásokat felügyelő illetékes hatóságok, a központi szerződő feleket felügyelő illetékes hatóságok és a KBER érintett központi bankjai.

31

(32)  Lásd az európai adatvédelmi biztos 2010. január 6-i, az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló véleményét (HL C 101., 2010.4.20., 1. o.).

32

(33)  A 20. cikk (3) bekezdésének szövege a következő: „A büntetőjog hatálya alá tartozó esetek sérelme nélkül az illetékes hatóságok, az ESMA, illetve az illetékes hatóságokon kívüli azon testületek, természetes vagy jogi személyek, akik/amelyek ezen irányelv alapján bizalmas információkat kapnak, azokat kizárólag feladataik ellátása során és hatásköreik gyakorlása érdekében használhatják fel; az illetékes hatóságok esetében ezen irányelv hatályán belül, más hatóságok, testületek, természetes vagy jogi személyek esetében kizárólag arra a célra, amelyre az ilyen információkat számukra biztosították, és/vagy kifejezetten az ilyen hatáskörök gyakorlásához kapcsolódó közigazgatási vagy bírósági eljárások keretében. Amenynyiben azonban az információkat átadó ESMA, illetékes hatóság vagy más hatóság, testület vagy személy hozzájárul, az információkat fogadó hatóság azt más célra is felhasználhatja.”

33

(34)  Hasonló rendelkezést vezettek be a hitelminősítő intézetekről szóló, az EP által 2010 decemberében megszavazott rendeletjavaslat módosításában is.

34

(35)  Lásd a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontját és a 45/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontját.

35

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 22.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 216/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 216/17

---

A Bizottság közleménye a 620/2009/EK rendelet keretében eredetiségigazolások kibocsátására feljogosított hatóságról

2011/C 216/05

Az
  Európai Unió Hivatalos Lapja L sorozatának 2009. július 15-i 182. számában közzétett 2009. július 13-i 617/2009/EK tanácsi rendelet behozatali vámkontingenst nyitott meg a kiváló minőségű marhahúsra vonatkozóan.

A 2009. július 13-i 620/2009/EK bizottsági rendelet 7. cikke eredetiségigazolás bemutatásához köti a behozatali vámkontingens keretében behozott termékek szabad forgalomba bocsátását.

A következő hatóság jogosult az eredetiségigazolásoknak az említett rendelet szerinti kibocsátására:

| Ministry of Agriculture and Forestry |
| --- |
| Pastoral House |
| 25 The Terrace |
| Wellington |
| NEW ZEALAND |

Ministry of Agriculture and Forestry

Pastoral House

25 The Terrace

Wellington

NEW ZEALAND

Levelezési cím:

| Ministry of Agriculture and Forestry |
| --- |
| PO Box 2526 |
| Wellington 6140 |
| NEW ZEALAND |
| Tel. +64 48940100 |
| Fax +64 48940720 |
| E-mail: nzfsa.info@maf.govt.nz |
| Internet: http://www.maf.govt.nz |

Ministry of Agriculture and Forestry

PO Box 2526

Wellington 6140

NEW ZEALAND

Tel. +64 48940100

Fax +64 48940720

E-mail: nzfsa.info@maf.govt.nz

Internet: http://www.maf.govt.nz

---

| 22.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 216/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 216/18

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6151 – PetroChina/INEOS/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 216/06

2011. május 13-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32011M6151 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32011M6151 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Parlament

| 22.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 216/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 216/19

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT DOKUMENTUMAIHOZ VALÓ NYILVÁNOS HOZZÁFÉRÉSRŐL SZÓLÓ SZABÁLYOK

Az elnökség 2001. november 28-i határozata (1)
   (2)
   (3)
   (4)

2011/C 216/07

AZ ELNÖKSÉG,

tekintettel az EUMSZ 15. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 11., 12. és 18. cikkére,

tekintettel az Eljárási Szabályzat 23. cikkének (2) és (12) bekezdésére, 103. cikkének (1) bekezdésére és 104. cikkére,

mivel a 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben az EUMSZ 15. cikke (3) bekezdésének megfelelően megfogalmazták a dokumentumokhoz való hozzáférés általános elveit,

mivel az Európai Parlament 2001. november 13-i határozatával az EK-Szerződés korábbi 255. cikke (3) bekezdésének és az 1049/2001/EK rendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően elrendelte az Eljárási Szabályzat alkalmazását,

mivel az Eljárási Szabályzat 104. cikkének (2), (3) és (4) bekezdése utasítja az Elnökséget, hogy dolgozza ki a dokumentumok hivatkozásainak nyilvántartására vonatkozó szabályokat, állapítsa meg a hozzáférés feltételeit és jelölje ki a betekintési kérelmek elbírálásáért felelős szerveket,

mivel a dokumentumok kiadásáért fizetendő illetékek rendszerére vonatkozó intézkedések összhangban kell, hogy legyenek az 1049/2001/EK rendelet 10. cikkének előírásaival, azért, hogy nagy terjedelmű dokumentumok kikérése esetén pontosan meghatározhassák a kérelmező által fizetendő többletköltség összegét,

mivel a polgárok előtti átláthatóság megkönnyítése érdekében célszerű lenne egy határozat keretében összefoglalni az Európai Parlament dokumentum-nyilvántartásának működésére vonatkozó intézkedéseket,

mivel az 1049/2001/EK rendelet nem teszi lehetővé a kérelmező minőségének figyelembevételét, és a rendelet szerint elfogadott határozatok „erga omnes” hatásúak. Márpedig a képviselőknek és az Intézmények alkalmazottainak a Parlament eljárási szabályzata, a költségvetési rendelet, a 45/2001/EK rendelet és a tisztviselők személyzeti szabályzata által elismert kivételezett hozzáférési joga van, mellyel élhetnek ahelyett, hogy az 1049/2001/EK rendelethez folyamodnának,

mivel az 1049/2001/EK rendelet és ez a határozat szintén nem rendezi a dokumentumokhoz való hozzáférés és azok továbbításának kérdését az intézmények között, ami intézményközi megállapodások tárgyát képezi,

mivel az 1049/2001/EK rendelet a létező dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozik és az információkérések egyéb rendelkezések alapján kezelendők,

mivel az Elnökség 2010. március 8-i határozatával a közvetlenül hozzáférhető európai parlamenti dokumentumok kategóriáinak új listáját fogadta el,

mivel az elmúlt években az Intézményben és a Parlament internetes oldalának fejlesztése közben szerzett tapasztalatok fényében célszerű technikai módosításokat eszközölni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZ:

I.   CÍM

A HIVATKOZÁSOK ELEKTRONIKUS NYILVÁNTARTÁSA (RER)

1. cikk

Létrehozás

1.   A hivatkozások elektronikus nyilvántartását (RER) az Európai Parlament dokumentumai számára hozzák létre.

2.   A hivatkozások így létrehozott nyilvántartása az intézmény által, az 1049/2001/EK rendelet alkalmazásának időpontja (5) után készített, illetve kapott (a következő bekezdésre is figyelemmel) dokumentumok hivatkozásait tartalmazza.

3.   Az 1049/2001/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése alapján nem szükséges a RER-ben rendelkezésre bocsátani az Európai Parlament által más intézményektől kapott, és az adott intézmény elektronikus nyilvántartásában már hozzáférhető dokumentumokat. A RER feltüntet egy linket, amely elvezet a dokumentum szerzőjeként szereplő intézmény nyilvántartásához.

4.   Ezek a hivatkozások a dokumentum „személyi igazolványaként” szolgálnak és nemcsak az 1049/2001/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében felsorolt adatokat tartalmazzák, hanem – a lehetőségek függvényében – az egyes dokumentumok forrásának megállapítását lehetővé tevő adatokat, a nyelveket, amelyeken a dokumentum elérhető, a dokumentum státuszát, típusát és azt, hogy hol található az adott dokumentum.

2. cikk

Célok

A RER-t úgy kell összeállítani, hogy lehetővé váljék:

| — | a dokumentumok azonosítása egy egységes hivatkozási rendszer révén, |
| --- | --- |

—

a dokumentumok azonosítása egy egységes hivatkozási rendszer révén,

| — | az anyagokhoz, nevezetesen a jogalkotási dokumentumokhoz való közvetlen hozzáférés, |
| --- | --- |

—

az anyagokhoz, nevezetesen a jogalkotási dokumentumokhoz való közvetlen hozzáférés,

| — | a tájékoztatás abban az esetben, ha a dokumentumok nem érhetők el közvetlenül elektronikus úton az 1049/2001/EK rendelet 4. és 9. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

—

a tájékoztatás abban az esetben, ha a dokumentumok nem érhetők el közvetlenül elektronikus úton az 1049/2001/EK rendelet 4. és 9. cikkének megfelelően.

3. cikk

Működés

Az „Átláthatóság – a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés és az érdekképviselőkkel való kapcsolattartás” osztály (a továbbiakban: az illetékes szolgálat) feladatai:

| — | az Európai Parlament által készített vagy hozzá eljuttatott dokumentumok RER-be való felvételének ellenőrzése, |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament által készített vagy hozzá eljuttatott dokumentumok RER-be való felvételének ellenőrzése,

| — | a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti, írásban vagy elektronikus úton benyújtott kérelmek fogadása és kezelése 15 munkanapon belül, mely időtartam adott esetben meghosszabbítható, |
| --- | --- |

—

a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti, írásban vagy elektronikus úton benyújtott kérelmek fogadása és kezelése 15 munkanapon belül, mely időtartam adott esetben meghosszabbítható,

| — | átvételi elismervény küldése, |
| --- | --- |

—

átvételi elismervény küldése,

| — | segítségnyújtás a kérelmezőknek a kérelem tárgyának pontosításához, és nagyon nagy terjedelmű vagy nagyon összetett dokumentumok kikérése esetén egyeztetés a kérelmezővel, |
| --- | --- |

—

segítségnyújtás a kérelmezőknek a kérelem tárgyának pontosításához, és nagyon nagy terjedelmű vagy nagyon összetett dokumentumok kikérése esetén egyeztetés a kérelmezővel,

| — | a már megjelentetett dokumentumokhoz való hozzáférés megkönnyítése a kérelmezők számára, |
| --- | --- |

—

a már megjelentetett dokumentumokhoz való hozzáférés megkönnyítése a kérelmezők számára,

| — | a válasz egyeztetése a dokumentumot létrehozó vagy annak birtokában lévő szervezeti egységgel vagy felhatalmazott személlyel, ha a kérelem nyilvántartásban nem szereplő, illetve az 1049/2001/EK rendelet 4. és 9. cikkében foglalt korlátozások hatálya alá eső dokumentumokra vonatkozik, |
| --- | --- |

—

a válasz egyeztetése a dokumentumot létrehozó vagy annak birtokában lévő szervezeti egységgel vagy felhatalmazott személlyel, ha a kérelem nyilvántartásban nem szereplő, illetve az 1049/2001/EK rendelet 4. és 9. cikkében foglalt korlátozások hatálya alá eső dokumentumokra vonatkozik,

| — | a harmadik felekkel való konzultáció az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

—

a harmadik felekkel való konzultáció az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének értelmében.

4. cikk

A dokumentumok felvétele a RER-be

1.   A dokumentumokra való hivatkozásokat a főtitkár által elfogadott, a dokumentumok maximális nyomonkövethetőségét biztosító utasításoknak megfelelően felveszik a RER-be. A RER hatókörét fokozatosan bővítik. Azt a RER-nek az EUROPARL internetes oldalról elérhető honlapján fel fogják tüntetni.

2.   Ennek értelmében az Eljárási Szabályzat 104. cikkének (2) bekezdésében meghatározott európai parlamenti dokumentumokat az egyes dokumentumokat létrehozó szervezeti egység vagy szolgálat veszi fel a RER-be.

3.   A jogalkotási eljárás vagy parlamenti tevékenység keretében készített dokumentumokat közvetlenül előterjesztésük, vagy nyilvánosságra hozataluk után veszik fel a RER-be.

4.   Az Európai Parlament főtitkárságához tartozó szervezeti egységek hatáskörébe tartozó többi dokumentumot a lehetőségek függvényében, a főtitkár utasításainak megfelelően veszik fel a RER-be.

5.   A harmadik felekre vonatkozó hivatkozásokat az 1049/2001/EK rendelet 3. cikkében foglaltak alapján az a szolgálat veszi fel a RER-be, amely a dokumentum címzettje.

5. cikk

Közvetlenül hozzáférhető dokumentumok

1.   Valamennyi, a jogalkotási eljárás során az Európai Parlament által készített, vagy az intézményhez eljuttatott dokumentumot elektronikus formában hozzáférhetővé kell tenni a polgárok számára, figyelembe véve az 1049/2001/EK rendelet 4. és 9. cikkében foglalt korlátozásokat.

2.   Az Európai Parlament valamennyi jogalkotási dokumentumhoz hozzáférést biztosít az 1049/2001/EK rendelet 12. cikke (2) bekezdésének értelmében, elektronikus úton a RER vagy az Europarl internetes oldal segítségével.

3.   A közvetlenül hozzáférhető dokumentumok kategóriáit az Elnökség által elfogadott, az Europarl internetes oldalon közzétett lista tartalmazza. Ez a lista nem korlátozza a felsorolt kategóriákba nem tartozó dokumentumokhoz való hozzáférési jogot, amelyek írásbeli kérelem alapján hozzáférhetővé tehetők.

6. cikk

Kérésre hozzáférhető dokumentumok

1.   A nem jogalkotási eljárás során az Európai Parlament által készített, illetve az intézményhez eljuttatott dokumentumok, a lehetőségek függvényében, a RER segítségével közvetlenül hozzáférhetők, figyelembe véve az 1049/2001/EK rendelet 4. és 9. cikkében foglalt korlátozásokat.

2.   Amennyiben egy dokumentum teljes szövegéhez nem biztosított a közvetlen hozzáférés a RER-en keresztül, akár azért, mert a dokumentum nem áll rendelkezésre elektronikus formátumban, akár az 1049/2001/EK rendelet 4. és 9. cikkében foglalt korlátozások miatt, a kérelmező a RER-nek az Europarl honlapon keresztül elérhető honlapján található elektronikus formanyomtatvány kitöltésével írásban kérheti a dokumentumba való betekintést.

3.   Az Európai Parlament által az 1049/2001/EK rendelet hatályba lépése előtt készített vagy az intézményhez eljuttatott és következésképpen a RER-ben nem hivatkozott dokumentumok írásbeli vagy elektronikus úton benyújtott kérelem alapján hozzáférhetők a fent említett rendelet 4. és 9. cikkében foglalt korlátozások betartása mellett.

4.   A Parlament „online” segítségnyújtást biztosít a polgároknak a dokumentumokba való betekintést illető kérelmek benyújtásának módjával kapcsolatosan.

II.   CÍM

AZ ELSŐ KÉRELEM

7. cikk

A szabályozás hatálya alá tartozó kérelmek

Ez a szabályozás az Európai Parlament valamely dokumentumába való betekintésre irányuló valamennyi kérelemre vonatkozik, amelyet a hivatkozások elektronikus nyilvántartásának honlapján rendelkezésre bocsátott formanyomtatvány igénybevételével vagy az 1049/2001/EK rendelet által meghatározott hozzáférési jogra való kifejezett hivatkozással nyújtottak be. E szabályozás hatálya azonban nem terjed ki a különösen a Parlament eljárási szabályzata, a költségvetési rendelet, a személyes adatok védelméről szóló 45/2001/EK rendelet és a Személyzeti szabályzat által meghatározott különleges hozzáférési jogon alapuló kérelmekre.

8. cikk

A betekintési kérelem benyújtása

1.   Az Európai Parlament valamely dokumentumába való betekintésre irányuló kérelmet írásban, telefaxon vagy elektronikus formában lehet benyújtani az Európai Unió működéséről szóló szerződés 342. cikkében felsorolt nyelvek egyikén.

2.   Az elektronikus formában benyújtott kérelmeket lehetőség szerint a RER honlapján található elektronikus űrlapon, a kérelem benyújtását megkönnyítő online támogatórendszer segítségével kell benyújtani.

3.   A kérelmet kellő pontossággal kell megfogalmazni, feltüntetve különösképpen a kért dokumentumok azonosítását lehetővé tevő adatokat, illetve a kérelmező nevét és címét.

4.   Amennyiben egy kérelem nem eléggé pontos, az intézmény az 1049/2001/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése értelmében felszólítja a kérelmezőt, hogy pontosítson és ehhez segítséget nyújt.

9. cikk

Az első kérelem elbírálása

1.   Minden, az Európai Parlament tulajdonában levő dokumentumba való betekintést illető kérelmet iktatása napján továbbítanak az illetékes szolgálathoz, melynek kötelessége átvételi elismervényt kiállítani, válaszolni a kérelemre és a dokumentumot az előírt határidőn belül rendelkezésre bocsátani.

2.   Amennyiben a kérelem olyan, az Európai Parlament által létrehozott dokumentumra vonatkozik, amelyre az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkében említett valamely korlátozás érvényes, vagy a kért dokumentumot azonosítani kell és meg kell keresni, az illetékes szolgálat a dokumentumot készítő szervhez fordul, ez utóbbi pedig öt munkanapon belül javaslatot tesz a kérés elbírálására.

10. cikk

Konzultáció harmadik felekkel

1.   Amennyiben a kérelem harmadik féltől származó dokumentumokat érint, az illetékes szolgálat – adott esetben a kért dokumentumok birtokában lévő szolgálattal együttműködve – ellenőrzi az 1049/2001/EK rendelet 4. vagy 9. cikkében említett valamely korlátozás alkalmazhatóságát.

2.   Amennyiben e vizsgálat során megállapítást nyer, hogy a kért dokumentumokhoz való hozzáférést az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkében foglalt valamely kivétel alapján el kell utasítani, az elutasító választ a kérelmező részére a szerzőnek harmadik féllel való konzultáció nélkül kell megküldeni.

3.   Az illetékes szolgálat a szerző harmadik féllel való konzultáció nélkül kedvező választ ad a kérelemre, amennyiben:

| — | a kért dokumentumot annak szerzője az 1049/2001/EK rendelet rendelkezései vagy más hasonló rendelkezések alapján már nyilvánosságra hozta, |
| --- | --- |

—

a kért dokumentumot annak szerzője az 1049/2001/EK rendelet rendelkezései vagy más hasonló rendelkezések alapján már nyilvánosságra hozta,

| — | a dokumentum tartalmának – esetleg részleges – közzététele nem kifejezetten sérti az 1049/2001/EK rendelet 4. és 9. cikkében említett érdekek valamelyikét. |
| --- | --- |

—

a dokumentum tartalmának – esetleg részleges – közzététele nem kifejezetten sérti az 1049/2001/EK rendelet 4. és 9. cikkében említett érdekek valamelyikét.

4.   Minden egyéb esetben a harmadik féllel konzultálni kell, és részére öt munkanapos határidőt kell engedélyezni véleményének kinyilvánítására annak megállapítása céljából, hogy az 1049/2001/EK rendelet 4. és 9. cikkében foglalt valamely kivétel alkalmazandó-e.

5.   Amennyiben az előírt határidőn belül nem érkezik válasz, vagy a harmadik fél nem fellelhető vagy nem azonosítható, az Európai Parlament az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkében foglalt kivételek rendszerének megfelelően határoz, a rendelkezésére álló elemek alapján figyelembe véve a harmadik fél jogos érdekeit.

11. cikk

Elbírálási határidő

1.   A betekintés engedélyezése esetén az illetékes szolgálat a kért dokumentumokat a kérelem nyilvántartásba vételétől számított tizenöt munkanapon belül rendelkezésre bocsátja.

2.   Amennyiben az Európai Parlament nem engedélyezheti a kért dokumentumokba való betekintést, a részleges vagy teljes visszautasítás okairól írásban értesíti a kérelmezőt, egyben tájékoztatva ez utóbbit a megerősítő kérelem benyújtásának jogáról.

3.   Ez utóbbi esetben a kérelmezőnek a válasz kézhezvételétől számítva tizenöt munkanap áll rendelkezésére megerősítő kérelem benyújtására.

4.   Kivételes esetekben, amennyiben a kérelem nagyon nagy terjedelmű vagy nagy számú dokumentumra vonatkozik, az 1. cikkben említett határidőt tizenöt munkanappal meg lehet hosszabbítani, a kérelmező előzetes tájékoztatása és minden körülményre kiterjedő indoklás mellett.

5.   Amennyiben az intézmény a megadott határidőn belül nem válaszol, a kérelmezőnek joga nyílik megerősítő kérelem benyújtására.

12. cikk

Elbírálásra jogosult hatóság

1.   Az Európai Parlamenthez beérkező első kérelmeket a főtitkár bírálja el, a dokumentumokba való betekintés iránti kérelmek elbírálásának felügyeletéért felelős alelnök irányítása mellett, az Eljárási Szabályzat 104. cikkének (4) és (6) bekezdése értelmében.

2.   Az első kérelemre adott pozitív válaszokat a főtitkár vagy az illetékes szolgálat juttatja el a kérelmezőnek a főtitkár irányítása mellett.

3.   Az első kérelemre adott, megfelelően megindokolt elutasításról a főtitkár dönt az illetékes szolgálat javaslatára, és a dokumentum szerzőjével való konzultációt követően. Tájékoztatás céljából minden elutasító döntést megküldenek az illetékes alelnöknek.

4.   A főtitkár vagy az illetékes szolgálat mindenkor igénybe veheti a jogi szolgálat és/vagy az adatvédelemért felelős megbízott tisztviselő segítségét a hozzáférési kérelemre adandó válasszal kapcsolatban.

III.   CÍM

A MEGERŐSÍTŐ KÉRELEM

13. cikk

A megerősítő kérelem benyújtása

1.   A megerősítő kérelmet a kért dokumentumba való betekintés teljes vagy részleges elutasításáról szóló válasz kézhezvételétől számított tizenöt munkanapos határidőn belül, illetve az első kérésre adandó bárminemű válasz hiányában a válaszadási határidő lejárta után kell benyújtani.

2.   A megerősítő kérelemnek meg kell felelnie az első kérelemre vonatkozó jelen határozat 8. cikkében meghatározott formai követelményeknek.

14. cikk

A megerősítő kérelem elbírálása és konzultációk

1.   A megerősítő kérelmek nyilvántartása és az esetleges konzultációk biztosítása a jelen határozat 9. és 10. cikkében meghatározott módon történik.

2.   Az Európai Parlament a kérelem nyilvántartásba vételétől számított tizenöt munkanapos határidőn belül engedélyezi a dokumentumba való betekintést, vagy írásban, vagy elektronikus formában megindokolja a teljes vagy részleges visszautasítás okait.

3.   Kivételes esetekben, ha a kérelem nagyon nagy terjedelmű vagy nagy számú dokumentumra vonatkozik, az előző cikkben említett határidőt tizenöt nappal meg lehet hosszabbítani, a kérelmező előzetes tájékoztatása és minden körülményre kiterjedő indoklás mellett.

15. cikk

Elbírálásra jogosult hatóság

1.   A megerősítő kérelmekre adandó válasz az Európai Parlament Elnökségének hatáskörébe tartozik. A megerősítő kérelmekről a dokumentumokba való betekintés iránti kérelmek elbírálásáért felelős alelnök hoz döntést az Elnökség nevében és annak hatáskörében.

2.   Az alelnök köteles döntéséről az ezt követő első ülésen tájékoztatni az Elnökséget, illetve a kérelmezőt. Amennyiben szükségesnek ítéli meg, a megszabott határidőn belül az alelnök döntéstervezetével az Elnökséghez fordulhat, különösen olyan esetekben, amikor válasza az Európai Parlament átláthatósági politikájával kapcsolatos elvi kérdéseknek adna helyet. Az alelnöknek a kérelmezőhöz intézett válasza az Elnökség döntésétől függ.

3.   Az alelnök és az elnökség az illetékes szolgálat által a főtitkár megbízásából kidolgozott javaslat alapján hoz döntést. E szolgálat véleményt kérhet az adatvédelemért felelős megbízott tisztviselőtől, aki három munkanapos határidőn belül véleményt nyilvánít.

4.   A választervezetet a Jogi Szolgálat előzetesen vizsgálatnak vetheti alá, és három munkanapon belül véleményt nyilvánít róla.

16. cikk

Fellebbezés

1.   Amennyiben az Európai Parlament valamely kérelemre teljes vagy részleges elutasító választ ad, tájékoztatja a kérelmezőt a fellebbezési lehetőségekről, nevezetesen: fellebbezés benyújtása az intézmény ellen és/vagy panasztétel az európai ombudsmannál az EUMSZ 263. és 228. cikkeiben meghatározott feltételeknek megfelelően.

2.   Ha a megadott határidőn belül nem érkezik válasz, ez elutasításnak minősül és feljogosítja a kérelmezőt, hogy az előző bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelően panasztételi, illetve fellebbezési jogával éljen.

IV.   CÍM

A MINŐSÍTETT DOKUMENTUMOK FELVÉTELE A RER-BE ÉS AZ EZEKHEZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS

17. cikk

A minősített dokumentumok felvétele a RER-be

1.   Az 1049/2001/EK rendelet 9. cikke értelmében minősített dokumentumokat akkor veszik fel a RER-be, ha ahhoz a kibocsátó hatóság beleegyezését adja. A nyilvántartásban feltüntethető hivatkozások megállapítása az Európai Parlament azon alkalmazottainak vagy szerveinek feladata, akikhez vagy amelyekhez a minősített dokumentum harmadik féltől beérkezett. Ezen alkalmazottak vagy szervek kikérhetik a dokumentumokba való betekintés iránti kérelmek elbírálásáért felelős alelnök, a főtitkár, vagy adott esetben az illetékes parlamenti bizottság véleményét.

2.   Az Európai Parlament által létrehozott, valamely minősített dokumentumra hivatkozó dokumentumok csak a dokumentumokba való betekintés iránti kérelmek elbírálásáért felelős alelnök engedélye alapján vehetők fel a RER-be. Az ilyen dokumentumokhoz rendelt hivatkozások az előző bekezdésben leírt feltételek mellett hozhatók létre.

18. cikk

A minősített dokumentumba való betekintési kérelmek elbírálása

A minősített dokumentumba való betekintés iránti kérelmet a főtitkár a dokumentumokba való betekintés iránti kérelmek elbírálásáért felelős alelnökhöz továbbítja, akire az első kérelemre való válaszadás kötelezettsége hárul. A megerősített kérelemre való válaszadás kötelezettsége az Elnökségre hárul, amely e feladatot az elnök hatáskörébe utalhatja. Az illetékes alelnök és az elnökség vagy az elnök kikérheti a főtitkár, vagy adott esetben az illetékes parlamenti bizottság elnökének véleményét. A nyilvántartásba vétel feltételei és a határidők megegyeznek az egyéb betekintési kérelmekre vonatkozókkal.

19. cikk

Elbírálásra jogosult személyek

A minősített dokumentumok tartalmába a minősített dokumentumokba való betekintésre irányuló kérelmek elbírálása során az alábbi személyek nyerhetnek betekintést: az Európai Parlament elnöke, a dokumentumokba való betekintés iránti kérelmek elbírálásáért felelős alelnök, a közvetlenül illetékes parlamenti bizottság elnöke, a főtitkár és a kellő meghatalmazással rendelkező illetékes szolgálat munkatársai, kivéve ha a többi közösségi intézménnyel kötött megállapodások különleges felhatalmazásról rendelkeznek.

20. cikk

A minősített dokumentumok védelme

A minősített dokumentumok az intézményen belüli bizalmas ügykezelés biztosítása céljából szigorú biztonsági intézkedéseknek vannak alávetve. E tekintetben ezek a szabályok figyelembe veszik az intézményközi megállapodásokat.

V.   CÍM

A DOKUMENTUMOK KIADÁSA

21. cikk

A válaszadás költségei

1.   Az 1049/2001/EK rendelet 10. cikk (1) bekezdését kiegészítve, ha a kért dokumentumok terjedelme meghaladja a húsz oldalt, oldalanként 0,10 euró összegű, a postaköltségekkel megnövelt díj számítható fel a kérelmezővel szemben. Az egyéb adathordozókkal kapcsolatos költségekről eseti alapon kell dönteni, de azok a méltányos összeget nem haladhatják meg.

2.   Jelen határozat nem vonatkozik a megjelentetett dokumentumokra, ezekre továbbra is a rájuk vonatkozó díjszabás érvényes.

VI.   CÍM

ALKALMAZÁS

22. cikk

Alkalmazás

Jelen határozat az 1049/2001/EK rendelet, illetve az Európai Parlament Eljárási Szabályzata rendelkezéseivel összhangban és azok sérelme nélkül kerül alkalmazásra.

23. cikk

A jogszabály megvalósulásának értékelése

Jelen határozat legalább az 1049/2001/EK rendelet minden egyes felülvizsgálata alkalmával újraértékelésre kerül.

24. cikk

Hatálybalépés

Jelen határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenése napján (6) lép hatályba.

---

(1)  HL C 374., 2001.12.29., 1. o.

(2)  Egységes szerkezetbe foglalta az Elnökség 2004. május 3-án.

(3)  Módosította az Elnökség 2005. szeptember 26-án, megjelent a HL C 289., 2005.11.22., 6. o.

(4)  Módosította az Elnökség 2011. június 22-én és megjelent a HL C 216., 2011.7.22., 19. o.

(5)  Azaz 2001. december 3.

(6)  Nevezetesen 2001. december 29-én, 2005. november 22-én, valamint 2011. július 22-én.

---

Európai Bizottság

| 22.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 216/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 216/25

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2011. július 21.

2011/C 216/08

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4222 |
| JPY | Japán yen | 112,09 |
| DKK | Dán korona | 7,4542 |
| GBP | Angol font | 0,87870 |
| SEK | Svéd korona | 9,1008 |
| CHF | Svájci frank | 1,1690 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,7750 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,411 |
| HUF | Magyar forint | 267,93 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7094 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,9955 |
| RON | Román lej | 4,2560 |
| TRY | Török líra | 2,3793 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3246 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3447 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,0832 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6579 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7237 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 500,67 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,7335 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,1817 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4552 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 154,10 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,2638 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 60,641 |
| RUB | Orosz rubel | 39,7000 |
| THB | Thaiföldi baht | 42,538 |
| BRL | Brazil real | 2,2188 |
| MXN | Mexikói peso | 16,5622 |
| INR | Indiai rúpia | 63,2950 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4222

JPY

Japán yen

112,09

DKK

Dán korona

7,4542

GBP

Angol font

0,87870

SEK

Svéd korona

9,1008

CHF

Svájci frank

1,1690

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,7750

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,411

HUF

Magyar forint

267,93

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7094

PLN

Lengyel zloty

3,9955

RON

Román lej

4,2560

TRY

Török líra

2,3793

AUD

Ausztrál dollár

1,3246

CAD

Kanadai dollár

1,3447

HKD

Hongkongi dollár

11,0832

NZD

Új-zélandi dollár

1,6579

SGD

Szingapúri dollár

1,7237

KRW

Dél-Koreai won

1 500,67

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,7335

CNY

Kínai renminbi

9,1817

HRK

Horvát kuna

7,4552

IDR

Indonéz rúpia

12 154,10

MYR

Maláj ringgit

4,2638

PHP

Fülöp-szigeteki peso

60,641

RUB

Orosz rubel

39,7000

THB

Thaiföldi baht

42,538

BRL

Brazil real

2,2188

MXN

Mexikói peso

16,5622

INR

Indiai rúpia

63,2950

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 22.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 216/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 216/26

---

Frissített jegyzék a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (15) bekezdésében említett tartózkodási engedélyekről (HL C 247., 2006.10.13., 1. o., HL C 153., 2007.7.6., 5. o., HL C 192., 2007.8.18., 11. o., HL C 271., 2007.11.14., 14. o., HL C 57., 2008.3.1., 31. o., HL C 134., 2008.5.31., 14. o., HL C 207., 2008.8.14., 12. o., HL C 331., 2008.12.21., 13. o., HL C 3., 2009.1.8., 5. o., HL C 64., 2009.3.19., 15. o., HL C 198., 2009.8.22., 9. o., HL C 239., 2009.10.6., 2. o., HL C 298., 2009.12.8., 15. o., HL C 308., 2009.12.18., 20. o., HL C 35., 2010.2.12., 5. o., HL C 82., 2010.3.30., 26. o., HL C 103., 2010.4.22., 8. o., HL C 108., 2011.4.7., 6. o., HL C 157., 2011.5.27., 5. o., HL C 201., 2011.7.8., 1. o.)

2011/C 216/09

A személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (15) bekezdésében említett tartózkodási engedélyek jegyzéke a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 34. cikkével összhangban a tagállamok által a Bizottsághoz megküldött információk alapján kerül közzétételre.

A Hivatalos Lapban való közzététel mellett a Belügyi Főigazgatóság honlapján megtalálható a jegyzék havonta frissített változata is.

OLASZORSZÁG

A HL C 201., 2011.7.8-i számban közzétett jegyzék módosítása

1.   Egységes formátumban kiállított tartózkodási engedélyek

| — | Ideiglenes érvényességű – 3 hónaptól legfeljebb 3 évig érvényes – tartózkodási engedély, melyet a következő okokból állítanak ki:






  — | Affidamento (Olyan külföldi gyermekek számára, akik ideiglenesen nem rendelkeznek megfelelő családi környezettel) |
| --- | --- | --- |

—

Ideiglenes érvényességű – 3 hónaptól legfeljebb 3 évig érvényes – tartózkodási engedély, melyet a következő okokból állítanak ki:

—

Affidamento (Olyan külföldi gyermekek számára, akik ideiglenesen nem rendelkeznek megfelelő családi környezettel)

| — | Motivi umanitari (della durata superiore ai tre mesi) (Humanitárius indokok alapján (több mint három hónapra érvényes)) |
| --- | --- |

—

Motivi umanitari (della durata superiore ai tre mesi) (Humanitárius indokok alapján (több mint három hónapra érvényes))

| — | Motivi religiosi (Vallási indokok alapján) |
| --- | --- |

—

Motivi religiosi (Vallási indokok alapján)

| — | Studio (Tanulmányi célú tartózkodásra) |
| --- | --- |

—

Studio (Tanulmányi célú tartózkodásra)

| — | Missione (Olyan külföldiek számára, akik „Kiküldetés” céljára kiállított, ideiglenes tartózkodásra jogosító vízummal léptek be Olaszország terültére) |
| --- | --- |

—

Missione (Olyan külföldiek számára, akik „Kiküldetés” céljára kiállított, ideiglenes tartózkodásra jogosító vízummal léptek be Olaszország terültére)

| — | Asilo politico (Politikai menedékjog) |
| --- | --- |

—

Asilo politico (Politikai menedékjog)

| — | Apolidia (Hontalan személyek számára) |
| --- | --- |

—

Apolidia (Hontalan személyek számára)

| — | Tirocinio formazione professionale (Tanulószerződéses gyakorlati képzés) |
| --- | --- |

—

Tirocinio formazione professionale (Tanulószerződéses gyakorlati képzés)

| — | Riacquisto cittadinanza italiana (Olyan külföldiek számára, akik az olasz állampolgárságuk megadására, illetve elismerésére várnak) |
| --- | --- |

—

Riacquisto cittadinanza italiana (Olyan külföldiek számára, akik az olasz állampolgárságuk megadására, illetve elismerésére várnak)

| — | Ricerca scientifica (Tudományos kutatás) |
| --- | --- |

—

Ricerca scientifica (Tudományos kutatás)

| — | Attesa occupazione (Folyamatban lévő munkavállalás) |
| --- | --- |

—

Attesa occupazione (Folyamatban lévő munkavállalás)

| — | Lavoro autonomo (Önfoglalkoztatás) |
| --- | --- |

—

Lavoro autonomo (Önfoglalkoztatás)

| — | Lavoro subordinato (Munkavállalás) |
| --- | --- |

—

Lavoro subordinato (Munkavállalás)

| — | Lavoro subordinato stagionale (Idényjellegű munkavállalás) |
| --- | --- |

—

Lavoro subordinato stagionale (Idényjellegű munkavállalás)

| — | Famiglia (Család) |
| --- | --- |

—

Famiglia (Család)

| — | Famiglia minore 14-18 (14–18 év közötti gyermek családtag számára kiadott tartózkodási engedély) |
| --- | --- |

—

Famiglia minore 14-18 (14–18 év közötti gyermek családtag számára kiadott tartózkodási engedély)

| — | Volontariato (Önkéntesség) |
| --- | --- |

—

Volontariato (Önkéntesség)

| — | Protezione sussidiaria (permesso di soggiorno rilasciato ai sensi del D.L. n. 251 del 19 novembre 2007 in recepimento della Direttiva n. 83/2004/CE) (Kiegészítő védelem (a 83/2004/EK irányelvet átültető 2007. november 19-i 251. sz. rendeletnek megfelelően kiállított tartózkodási engedély) |
| --- | --- |

—

Protezione sussidiaria (permesso di soggiorno rilasciato ai sensi del D.L. n. 251 del 19 novembre 2007 in recepimento della Direttiva n. 83/2004/CE) (Kiegészítő védelem (a 83/2004/EK irányelvet átültető 2007. november 19-i 251. sz. rendeletnek megfelelően kiállított tartózkodási engedély)

| — | Permesso di soggiorno CE per lungo soggiornanti con una validità permanente (Állandó érvényességű, huzamos EK tartózkodási engedély) |
| --- | --- |

—

Permesso di soggiorno CE per lungo soggiornanti con una validità permanente (Állandó érvényességű, huzamos EK tartózkodási engedély)

2.   A tartózkodási engedéllyel egyenértékű minden egyéb okmány harmadik országbeli állampolgárok számára

Papírformátumú tartózkodási engedélyek (a nemzeti jogszabály alapján), melyek érvényessége 3 hónapnál rövidebb időtartamtól az igény megszűnéséig terjedhet.

| — | Carta di soggiorno con validità permanente e rilasciata prima dell'entrata in vigore del decreto legislativo 8 gennaio 2007, n. 3 che attua la direttiva 2003/109/CE per i soggiornanti di lungo periodo, equiparata dal decreto legislativo al permesso di soggiorno CE per i soggiornanti di lungo periodo. (Az állandó érvényességű, a 2007. január 8-i 3. sz. rendelet hatálybalépése előtt kiállított tartózkodási engedély összhangban van a 2003/109/EK irányelvvel, és a rendelet szerint egyenértékű a huzamosan az EU területén tartózkodók számára kiállított tartózkodási engedéllyel) |
| --- | --- |

—

Carta di soggiorno con validità permanente e rilasciata prima dell'entrata in vigore del decreto legislativo 8 gennaio 2007, n. 3 che attua la direttiva 2003/109/CE per i soggiornanti di lungo periodo, equiparata dal decreto legislativo al permesso di soggiorno CE per i soggiornanti di lungo periodo. (Az állandó érvényességű, a 2007. január 8-i 3. sz. rendelet hatálybalépése előtt kiállított tartózkodási engedély összhangban van a 2003/109/EK irányelvvel, és a rendelet szerint egyenértékű a huzamosan az EU területén tartózkodók számára kiállított tartózkodási engedéllyel)

| — | Carta di soggiorno per familiare di per familiari di cittadini dell'UE che sono i cittadini di paesi terzi con validità fino a cinque anni (Legfeljebb öt évre szóló tartózkodási engedély uniós állampolgárok harmadik országbeli családtagjai számára) |
| --- | --- |

—

Carta di soggiorno per familiare di per familiari di cittadini dell'UE che sono i cittadini di paesi terzi con validità fino a cinque anni (Legfeljebb öt évre szóló tartózkodási engedély uniós állampolgárok harmadik országbeli családtagjai számára)

| — | Carta d'identità M.A.E. (A Külügyminisztérium által kiadott személyazonosító igazolvány):






  — | Mod. 1 (blu) Corpo diplomatico accreditato e consorti titolari di passaporto diplomatico (1. modell (kék) Diplomáciai testületek akkreditált tagjai és diplomata-útlevéllel rendelkező házastársaik) |
| --- | --- | --- |

—

Carta d'identità M.A.E. (A Külügyminisztérium által kiadott személyazonosító igazolvány):

—

Mod. 1 (blu) Corpo diplomatico accreditato e consorti titolari di passaporto diplomatico (1. modell (kék) Diplomáciai testületek akkreditált tagjai és diplomata-útlevéllel rendelkező házastársaik)

| — | Mod. 2 (verde) Corpo consolare titolare di passaporto diplomatico (2. modell (zöld) Konzulátusi testületek diplomata-útlevéllel rendelkező tagjai) |
| --- | --- |

—

Mod. 2 (verde) Corpo consolare titolare di passaporto diplomatico (2. modell (zöld) Konzulátusi testületek diplomata-útlevéllel rendelkező tagjai)

| — | Mod. 3 (Orange) Funzionari II FAO titolari di passaporto diplomatico, di servizio o ordinario (3. modell (narancssárga) Diplomata-, szolgálati vagy közönséges útlevéllel rendelkező, II. kategóriába tartozó FAO-tisztviselők) |
| --- | --- |

—

Mod. 3 (Orange) Funzionari II FAO titolari di passaporto diplomatico, di servizio o ordinario (3. modell (narancssárga) Diplomata-, szolgálati vagy közönséges útlevéllel rendelkező, II. kategóriába tartozó FAO-tisztviselők)

| — | Mod. 4 (Orange) Impiegati tecnico-amministrativi presso Rappresentanze diplomatiche titolari di passaporto di servizio (4. modell (narancssárga) Diplomáciai képviseletek szolgálati útlevéllel rendelkező műszaki és igazgatási személyzete) |
| --- | --- |

—

Mod. 4 (Orange) Impiegati tecnico-amministrativi presso Rappresentanze diplomatiche titolari di passaporto di servizio (4. modell (narancssárga) Diplomáciai képviseletek szolgálati útlevéllel rendelkező műszaki és igazgatási személyzete)

| — | Mod. 5 (Orange) Impiegati consolari titolari di passaporto di servizio (5. modell (narancssárga) Szolgálati útlevéllel rendelkező konzulátusi személyzet) |
| --- | --- |

—

Mod. 5 (Orange) Impiegati consolari titolari di passaporto di servizio (5. modell (narancssárga) Szolgálati útlevéllel rendelkező konzulátusi személyzet)

| — | Mod. 7 (grigio) Personale di servizio presso Rappresentanze diplomatiche titolare di passaporto di servizio (7. modell (szürke) Diplomáciai képviseletek szolgálati útlevéllel rendelkező kisegítő személyzete) |
| --- | --- |

—

Mod. 7 (grigio) Personale di servizio presso Rappresentanze diplomatiche titolare di passaporto di servizio (7. modell (szürke) Diplomáciai képviseletek szolgálati útlevéllel rendelkező kisegítő személyzete)

| — | Mod. 8 (grigio) Personale di servizio presso Rappresentanze Consolari titolare di passaporto di servizio (8. modell (szürke) Konzulátusi képviseletek szolgálati útlevéllel rendelkező kisegítő személyzete) |
| --- | --- |

—

Mod. 8 (grigio) Personale di servizio presso Rappresentanze Consolari titolare di passaporto di servizio (8. modell (szürke) Konzulátusi képviseletek szolgálati útlevéllel rendelkező kisegítő személyzete)

| — | Mod. 11 (beige) Funzionari delle Organizzazioni internazionali, Consoli Onorari, impiegati locali, personale di servizio assunto all'estero e venuto al seguito, familiari Corpo Diplomatico e Organizzazioni Internazionali titolari di passaporto ordinario (11. modell (bézs) Nemzetközi szervezetek tisztviselői, tiszteletbeli konzulok, helyi alkalmazottak, munkáltatóját kísérő, külföldön alkalmazott kisegítő személyzet, diplomáciai testületek és nemzetközi szervezetek tagjainak közönséges útlevéllel rendelkező hozzátartozói) |
| --- | --- |

—

Mod. 11 (beige) Funzionari delle Organizzazioni internazionali, Consoli Onorari, impiegati locali, personale di servizio assunto all'estero e venuto al seguito, familiari Corpo Diplomatico e Organizzazioni Internazionali titolari di passaporto ordinario (11. modell (bézs) Nemzetközi szervezetek tisztviselői, tiszteletbeli konzulok, helyi alkalmazottak, munkáltatóját kísérő, külföldön alkalmazott kisegítő személyzet, diplomáciai testületek és nemzetközi szervezetek tagjainak közönséges útlevéllel rendelkező hozzátartozói)

Megjegyzés: A nemzetközi szervezetek semmiféle mentességet nem élvező személyzete számára előírt 6. modellt (narancssárga) és a külföldi tiszteletbeli konzulok számára előírt 9. modellt (zöld) már nem adják ki, és ezeket felváltotta a 11. modell. Ezek az okmányok azonban a rajtuk feltüntetett lejárati időpontig továbbra is érvényesek.

A személyazonosító igazolványok hátoldalára a következő szöveg kerül: e személyazonosító igazolvány tartózkodási engedély mentességet biztosít a birtokosa számára, és érvényes úti okmánnyal együtt a schengeni tagállamok területére való belépésre jogosít.

| — | Az Európai Unión belül iskolai kiránduláson részt vevő személyek listája. |
| --- | --- |

—

Az Európai Unión belül iskolai kiránduláson részt vevő személyek listája.

---

| 22.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 216/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 216/29

---

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

2011/C 216/10

Támogatás sz.: SA.33161 (11/XA)

Tagállam: Hollandia

Régió: Noord-Brabant

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Subsidieverlening project „Fosfaat, natuur en landbouw”

Jogalap:

| — | Algemene wet bestuursrecht |
| --- | --- |

—

Algemene wet bestuursrecht

| — | Subsidieverordening inrichting landelijk gebied 2007 (provincie Noord-Brabant) |
| --- | --- |

—

Subsidieverordening inrichting landelijk gebied 2007 (provincie Noord-Brabant)

| — | Tijdelijke subsidieregeling inrichting landelijk gebied |
| --- | --- |

—

Tijdelijke subsidieregeling inrichting landelijk gebied

| — | Beschikking betreffende de toekenning van een subsidie voor het project „Fosfaat, natuur en landbouw” |
| --- | --- |

—

Beschikking betreffende de toekenning van een subsidie voor het project „Fosfaat, natuur en landbouw”

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A vállalkozás számára juttatott ad hoc támogatás teljes összege: 0,09 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás: 100 %

Végrehajtás időpontja: —

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: Technikai segítségnyújtás (Az 1857/2006/EK rendelet 15. cikke)

Érintett ágazat(ok): Állattenyésztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Provincie Noord-Brabant |
| --- |
| Brabantlaan 1 |
| Postbus 90151 |
| 5200 MC 's-Hertogenbosch |
| NEDERLAND |

Provincie Noord-Brabant

Brabantlaan 1

Postbus 90151

5200 MC 's-Hertogenbosch

NEDERLAND

| Waterschap De Dommel |
| --- |
| Bosscheweg 56 |
| Postbus 10001 |
| 5280 DA Boxtel |
| NEDERLAND |

Waterschap De Dommel

Bosscheweg 56

Postbus 10001

5280 DA Boxtel

NEDERLAND

Internetcím: http://www.brabant.nl/politiek-en-bestuur/gedeputeerde-staten/bestuursinformatie/bekendmakingen/water/bekendmaking-subsidieverlening-zlto-de-hilver.aspx

Egyéb információ: —

Támogatás sz.: SA.33263 (11/XA)

Tagállam: Olaszország

Régió: Lazio

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Intervento contributivo regionale riferito a estirpazioni o capitozzature di piante di actinidia colpite da cancro batterico causato da «Pseudomonas syringae pv. actinidiae».

Jogalap: L.R. 16 marzo 2011, n. 2 «Misure di intervento a favore delle piccole e medie imprese agricole per la prevenzione ed eradicazione di fitopatie e infestazioni parassitarie».

DGR del 24 giugno 2011 n. 301, «L.R. 16 marzo 2011, n. 2 “Misure di intervento a favore delle piccole e medie imprese agricole per la prevenzione ed eradicazione di fitopatie e infestazioni parassitarie”. Programma regionale di intervento contributivo riferito a estirpazioni o capitozzature di piante di actinidia ...»

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg: 1 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás: 100 %

Végrehajtás időpontja: —

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: Növénybetegségek – kártevő fertőzés (Az 1857/2006/EK rendelet 10. cikke)

Érintett ágazat(ok): Növénytermesztés, állattenyésztés, vadgazdálkodás és kapcsolódó szolgáltatások

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Regione Lazio |
| --- |
| Dipartimento Istituzionale e Territorio |
| Direzione regionale Agricoltura |
| Via C. Colombo 212 |
| 00147 Roma RM |
| ITALIA |

Regione Lazio

Dipartimento Istituzionale e Territorio

Direzione regionale Agricoltura

Via C. Colombo 212

00147 Roma RM

ITALIA

Internetcím: http://www.agricoltura.regione.lazio.it

Egyéb információ: —

---

| 22.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 216/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 216/31

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján

Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 216/11

| Tagállam | Franciaország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Le Havre–Lyon (Saint-Exupéry) |
| A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének napja | E közlemény közzétételét követő napon |
| Az a cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege és az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Arrêté du 14 juin 2011 modifiant l’arrêté du 4 juin 2009 relatif à l’imposition d’obligations de service public sur les services aériens réguliers entre Le Havre et Lyon (Saint-Exupéry) (A Le Havre és Lyon (Saint-Exupéry) közötti menetrend szerinti légi járatokra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek előírásáról szóló 2009. június 4-i határozat módosítására vonatkozó 2011. június 14-i határozat)
  NOR: DEVA1115672A
  http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do
  További tájékoztatás:





  Direction générale de l’aviation civile |
| DTA/SDT/T2 |
| 50 rue Henry Farman |
| 75720 Paris Cedex 15 |
| FRANCE |
| Tel. +33 158094321 |
| E-mail: osp-compagnies.dta@aviation-civile.gouv.fr |

Tagállam

Franciaország

Érintett útvonal

Le Havre–Lyon (Saint-Exupéry)

A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének napja

E közlemény közzétételét követő napon

Az a cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege és az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Arrêté du 14 juin 2011 modifiant l’arrêté du 4 juin 2009 relatif à l’imposition d’obligations de service public sur les services aériens réguliers entre Le Havre et Lyon (Saint-Exupéry) (A Le Havre és Lyon (Saint-Exupéry) közötti menetrend szerinti légi járatokra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek előírásáról szóló 2009. június 4-i határozat módosítására vonatkozó 2011. június 14-i határozat)

NOR: DEVA1115672A

http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do

További tájékoztatás:

Direction générale de l’aviation civile

DTA/SDT/T2

50 rue Henry Farman

75720 Paris Cedex 15

FRANCE

Tel. +33 158094321

E-mail: osp-compagnies.dta@aviation-civile.gouv.fr

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 22.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 216/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 216/32

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 216/12

| 1. | 2011. július 14-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Ashland Inc (a továbbiakban: Ashland, Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az International Specialty Products Inc (a továbbiakban: ISP, Egyesült Államok) felett. |
| --- | --- |

1.

2011. július 14-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Ashland Inc (a továbbiakban: Ashland, Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az International Specialty Products Inc (a továbbiakban: ISP, Egyesült Államok) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az Ashland esetében: kompozit polimerek, ragasztószerek, üzemivíz- és közüzemivíz-kezelés, cellulózéterek, kenőanyagok, gépjárműveknél alkalmazott vegyi anyagok előállítása és értékesítése, valamint, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az Ashland esetében: kompozit polimerek, ragasztószerek, üzemivíz- és közüzemivíz-kezelés, cellulózéterek, kenőanyagok, gépjárműveknél alkalmazott vegyi anyagok előállítása és értékesítése, valamint,

| — | az ISP esetében: fogyasztói és ipari piacokra szánt különleges vegyi anyagok előállítása és értékesítése, ideértve a testápolási termékek, a gyógyszerek és tápanyagok, az italok, a háztartási tisztítószerek, a bevonóanyagok és ragasztószerek, az energia, a mezőgazdaság, a műanyagok és a gumiabroncsok területét. |
| --- | --- |

—

az ISP esetében: fogyasztói és ipari piacokra szánt különleges vegyi anyagok előállítása és értékesítése, ideértve a testápolási termékek, a gyógyszerek és tápanyagok, az italok, a háztartási tisztítószerek, a bevonóanyagok és ragasztószerek, az energia, a mezőgazdaság, a műanyagok és a gumiabroncsok területét.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 22.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 216/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 216/33

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 216/13

| 1. | 2011. július 15-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Apollo Management L.P. vállalkozáshoz tartozó Apollo Management VII L.P. (a továbbiakban együttesen: Apollo, USA) kezelésében lévő befektetési alap, az AIF VII Euro Holdings, L.P. (a továbbiakban: AIF VII) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az OAO Severstal vállalkozáshoz tartozó Lucchini SpA közvetett leányvállalata, a Sideris Steel S.A.S. irányításában lévő Ascometal SA (Franciaország) felett. |
| --- | --- |

1.

2011. július 15-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Apollo Management L.P. vállalkozáshoz tartozó Apollo Management VII L.P. (a továbbiakban együttesen: Apollo, USA) kezelésében lévő befektetési alap, az AIF VII Euro Holdings, L.P. (a továbbiakban: AIF VII) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az OAO Severstal vállalkozáshoz tartozó Lucchini SpA közvetett leányvállalata, a Sideris Steel S.A.S. irányításában lévő Ascometal SA (Franciaország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az Apollo esetében: világszerte különböző üzleti tevékenységet folytató, például vegyipari, konténeres vonalhajózási, logisztikai szolgáltatásokkal, papír és csomagolóanyag gyártásával, valamint ingatlanok értékesítésével foglalkozó vállalkozásokba történő befektetések, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az Apollo esetében: világszerte különböző üzleti tevékenységet folytató, például vegyipari, konténeres vonalhajózási, logisztikai szolgáltatásokkal, papír és csomagolóanyag gyártásával, valamint ingatlanok értékesítésével foglalkozó vállalkozásokba történő befektetések,

| — | az Ascometal esetében: speciális hosszú-acél termékek (félkész, melegen hengerelt és hidegen előállított termékek) ötvözeti és nem ötvözeti fokozatokban történő gyártása. |
| --- | --- |

—

az Ascometal esetében: speciális hosszú-acél termékek (félkész, melegen hengerelt és hidegen előállított termékek) ötvözeti és nem ötvözeti fokozatokban történő gyártása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---