# Az Európai Unió C 192/2011

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2011.192.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 192 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. július 1. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2011.192.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 192

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. július 1.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Régiók Bizottsága |
| | 90. plenáris ülés, 2011. május 11–12. |
| 2011/C 192/01 | A Régiók Bizottsága állásfoglalása – A forradalmak hatásának és következményeinek kezelése a földközi-tengeri térségben | 1 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Régiók Bizottsága |
| | 90. plenáris ülés, 2011. május 11–12. |
| 2011/C 192/02 | A Régiók Bizottsága véleménye – Az EU közbeszerzési politikájának modernizálása: egy hatékonyabb európai beszerzési piac felé | 4 |
| 2011/C 192/03 | A Régiók Bizottsága véleménye – Az EU fejlesztéspolitikája az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés támogatására – Az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele | 10 |
| 2011/C 192/04 | A Régiók Bizottsága véleménye – A katasztrófákra adott uniós válasz erősítése felé | 15 |
| 2011/C 192/05 | A Régiók Bizottsága véleménye – A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése | 20 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

90. plenáris ülés, 2011. május 11–12.

2011/C 192/01

A Régiók Bizottsága állásfoglalása – A forradalmak hatásának és következményeinek kezelése a földközi-tengeri térségben

1

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

90. plenáris ülés, 2011. május 11–12.

2011/C 192/02

A Régiók Bizottsága véleménye – Az EU közbeszerzési politikájának modernizálása: egy hatékonyabb európai beszerzési piac felé

4

2011/C 192/03

A Régiók Bizottsága véleménye – Az EU fejlesztéspolitikája az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés támogatására – Az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele

10

2011/C 192/04

A Régiók Bizottsága véleménye – A katasztrófákra adott uniós válasz erősítése felé

15

2011/C 192/05

A Régiók Bizottsága véleménye – A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése

20

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Régiók Bizottsága |
| | 90. plenáris ülés, 2011. május 11–12. |
| 2011/C 192/06 | A Régiók Bizottsága véleménye – A mezőgazdasági minőségrendszereket támogató ambiciózus európai politika | 28 |
| 2011/C 192/07 | A Régiók Bizottsága véleménye – Tejtermékcsomag | 36 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

90. plenáris ülés, 2011. május 11–12.

2011/C 192/06

A Régiók Bizottsága véleménye – A mezőgazdasági minőségrendszereket támogató ambiciózus európai politika

28

2011/C 192/07

A Régiók Bizottsága véleménye – Tejtermékcsomag

36

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

90. plenáris ülés, 2011. május 11–12.

| 1.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 192/1

---

A Régiók Bizottsága állásfoglalása – A forradalmak hatásának és következményeinek kezelése a földközi-tengeri térségben

2011/C 192/01

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Humanitárius válság van kibontakozóban

| 1. | aggodalommal figyeli a földközi-tengeri térség déli részén zajló változásokat és a bizonytalan helyzetet, és teljes mértékben támogatja a társadalmi, gazdasági és politikai reformfolyamatokat, amelyeknek valóban demokratikus működést, új stabilitást kell eredményezniük az érintett országokban, illetve azt, hogy a térségben élő nőknek és férfiaknak tényleges lehetőségük legyen a béke és a jólét kiépítésére; sajnálattal tapasztalja és élesen elítéli a térség bizonyos országaiban megfigyelhető erőszak minden formáját és az emberi jogok lábbal tiprását, és sürgeti az Európai Uniót, hogy a rá háruló felelősségnek eleget téve, támogassa a békés átalakulást és a demokratikus átmenetet; |
| --- | --- |

1.

aggodalommal figyeli a földközi-tengeri térség déli részén zajló változásokat és a bizonytalan helyzetet, és teljes mértékben támogatja a társadalmi, gazdasági és politikai reformfolyamatokat, amelyeknek valóban demokratikus működést, új stabilitást kell eredményezniük az érintett országokban, illetve azt, hogy a térségben élő nőknek és férfiaknak tényleges lehetőségük legyen a béke és a jólét kiépítésére; sajnálattal tapasztalja és élesen elítéli a térség bizonyos országaiban megfigyelhető erőszak minden formáját és az emberi jogok lábbal tiprását, és sürgeti az Európai Uniót, hogy a rá háruló felelősségnek eleget téve, támogassa a békés átalakulást és a demokratikus átmenetet;

| 2. | aggodalommal tölti el az észak-afrikai események eredményeképpen kialakuló menekülthullám, amely közvetlenül érinti a térséghez legközelebb fekvő tagállamokat és azok helyi közösségeit; ezért hangsúlyozza: késedelem nélkül eleget kell tenni annak a konkrét formában megnyilvánuló szolidaritásra és a szükséges támogatásra vonatkozó kötelezettségnek, amelyet az Európai Unió és a tagállamok az Európai Tanács 2011. március 11-i nyilatkozatában és a 2011. március 24–25-i európai tanácsi következtetésekben vállaltak; |
| --- | --- |

2.

aggodalommal tölti el az észak-afrikai események eredményeképpen kialakuló menekülthullám, amely közvetlenül érinti a térséghez legközelebb fekvő tagállamokat és azok helyi közösségeit; ezért hangsúlyozza: késedelem nélkül eleget kell tenni annak a konkrét formában megnyilvánuló szolidaritásra és a szükséges támogatásra vonatkozó kötelezettségnek, amelyet az Európai Unió és a tagállamok az Európai Tanács 2011. március 11-i nyilatkozatában és a 2011. március 24–25-i európai tanácsi következtetésekben vállaltak;

| 3. | emlékeztet az RB Elnökségének 2011. március 4-i nyilatkozatára, (1) amely támogatásáról biztosította az egész térség népeinek törekvéseit, és az RB nevében szolidaritást vállalt azzal, ahogy e népek kifejezésre juttatják igényüket a tényleges demokrácia, a politikai pluralizmus, az alapvető szabadságjogok és az emberi jogok tiszteletben tartása iránt; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet az RB Elnökségének 2011. március 4-i nyilatkozatára, (1) amely támogatásáról biztosította az egész térség népeinek törekvéseit, és az RB nevében szolidaritást vállalt azzal, ahogy e népek kifejezésre juttatják igényüket a tényleges demokrácia, a politikai pluralizmus, az alapvető szabadságjogok és az emberi jogok tiszteletben tartása iránt;

| 4. | megjegyzi azt is, hogy sokan gazdasági, politikai vagy társadalmi okokból költöznek az EU területére; elismeri, hogy vannak közöttük olyanok, akik a térségben kialakult rendkívüli helyzet miatt kényszerülnek lakóhelyük elhagyására, és joggal tarthatnak igényt menedékjogra és nemzetközi védelemre; emlékeztet arra, hogy a menedékhez való jogot többek között az Alapjogi Charta is garantálja, és az megfelel az EU és a tagállamok nemzetközi jogból adódó kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi azt is, hogy sokan gazdasági, politikai vagy társadalmi okokból költöznek az EU területére; elismeri, hogy vannak közöttük olyanok, akik a térségben kialakult rendkívüli helyzet miatt kényszerülnek lakóhelyük elhagyására, és joggal tarthatnak igényt menedékjogra és nemzetközi védelemre; emlékeztet arra, hogy a menedékhez való jogot többek között az Alapjogi Charta is garantálja, és az megfelel az EU és a tagállamok nemzetközi jogból adódó kötelezettségeinek;

| 5. | elismeri, hogy a földközi-tengeri térség déli részén kialakult politikai és társadalmi instabilitás, amelyhez elnyomás, számos ágazatot érintő gazdasági nehézségek, valamint a környezet állapotának folyamatos romlása társul, a népességcsoportok térségen belüli és onnan induló migrációjának olyan jelentős hajtóerejévé vált, amely továbbra is ki fogja fejteni hatását, mivel egyre többen menekülnek a politikai bizonytalanság és a szegénység elől; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy a földközi-tengeri térség déli részén kialakult politikai és társadalmi instabilitás, amelyhez elnyomás, számos ágazatot érintő gazdasági nehézségek, valamint a környezet állapotának folyamatos romlása társul, a népességcsoportok térségen belüli és onnan induló migrációjának olyan jelentős hajtóerejévé vált, amely továbbra is ki fogja fejteni hatását, mivel egyre többen menekülnek a politikai bizonytalanság és a szegénység elől;

Közvetlen reakció a válságra

| 6. | hangsúlyozza, hogy a romló humanitárius helyzetre közvetlenül és sürgősen reagálni kell, figyelembe véve az érintettek alapvető jogait és személyes helyzetét; megítélése szerint az EU, a tagállamok és az önkormányzati szintek összehangolt reakciójára van szükség, és megismétli, hogy az EU városainak és régióinak a szükséghelyzetek kezelésével és a polgári védelemmel kapcsolatos tapasztalatai az uniós intézmények és ügynökségek, illetve a tagállamok rendelkezésére állnak; az intézkedésekbe be kell vonni a civil társadalmat is, hogy ki tudjuk használni az érintett államok polgáraival való személyes kapcsolatokat; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a romló humanitárius helyzetre közvetlenül és sürgősen reagálni kell, figyelembe véve az érintettek alapvető jogait és személyes helyzetét; megítélése szerint az EU, a tagállamok és az önkormányzati szintek összehangolt reakciójára van szükség, és megismétli, hogy az EU városainak és régióinak a szükséghelyzetek kezelésével és a polgári védelemmel kapcsolatos tapasztalatai az uniós intézmények és ügynökségek, illetve a tagállamok rendelkezésére állnak; az intézkedésekbe be kell vonni a civil társadalmat is, hogy ki tudjuk használni az érintett államok polgáraival való személyes kapcsolatokat;

| 7. | elengedhetetlennek tartja a valódi szolidaritást a menekülthullámok által legközvetlenebbül érintett tagállamok és közösségek iránt, amelynek az operatív és pénzügyi felelősségi körök igazságos elosztásán kell alapulnia, a Szerződésekben foglaltaknak megfelelően, az EUMSZ 80. cikkének értelmében; arra kéri az EU-t és a tagállamokat, hogy intézkedéseiket folyamatosan alakítsák a változó helyzethez, egyaránt figyelembe véve a migráns vagy lakóhelyüket elhagyni kényszerült népességcsoportok és az őket segítő közösségek igényeit; |
| --- | --- |

7.

elengedhetetlennek tartja a valódi szolidaritást a menekülthullámok által legközvetlenebbül érintett tagállamok és közösségek iránt, amelynek az operatív és pénzügyi felelősségi körök igazságos elosztásán kell alapulnia, a Szerződésekben foglaltaknak megfelelően, az EUMSZ 80. cikkének értelmében; arra kéri az EU-t és a tagállamokat, hogy intézkedéseiket folyamatosan alakítsák a változó helyzethez, egyaránt figyelembe véve a migráns vagy lakóhelyüket elhagyni kényszerült népességcsoportok és az őket segítő közösségek igényeit;

| 8. | felkéri az EU helyi és regionális önkormányzatait, hogy támogassák a terhek megosztására irányuló cselekvési tervet, amely segítené a térségből érkező menekültek elhelyezését, és a válság által okozott humanitárius vészhelyzet kezelésére speciális szolidaritási alapot álltana fel; egyben arra kéri őket, szólítsák fel a tagállamokat – a tagállamok közötti szolidaritás elve alapján – a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről szóló 2001/55/EK tanácsi irányelvben szereplő mechanizmus életbe léptetésére, és ezáltal nyilvánítsák ki az Európai Unió őszinte elkötelezettségét a szolidaritási elv és a felelősségmegosztás iránt; |
| --- | --- |

8.

felkéri az EU helyi és regionális önkormányzatait, hogy támogassák a terhek megosztására irányuló cselekvési tervet, amely segítené a térségből érkező menekültek elhelyezését, és a válság által okozott humanitárius vészhelyzet kezelésére speciális szolidaritási alapot álltana fel; egyben arra kéri őket, szólítsák fel a tagállamokat – a tagállamok közötti szolidaritás elve alapján – a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről szóló 2001/55/EK tanácsi irányelvben szereplő mechanizmus életbe léptetésére, és ezáltal nyilvánítsák ki az Európai Unió őszinte elkötelezettségét a szolidaritási elv és a felelősségmegosztás iránt;

| 9. | kéri, hogy a megfelelő alapok kiutalására várva a már meglevő pénzügyi eszközök révén mozgósítsanak minél előbb forrásokat az érintett területeken, hogy kezelni lehessen a migránsok beáramlása nyomán kialakult szükséghelyzeteket; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy a megfelelő alapok kiutalására várva a már meglevő pénzügyi eszközök révén mozgósítsanak minél előbb forrásokat az érintett területeken, hogy kezelni lehessen a migránsok beáramlása nyomán kialakult szükséghelyzeteket;

| 10. | a rendkívüli helyzet által elsősorban érintett területek támogatására kompenzációs intézkedéseket javasol a helyi gazdaságok óriási veszteségeinek és az ezekre a gazdaságokra gyakorolt negatív hatások ellensúlyozása céljából, különösen az olyan kulcságazatokban, amilyen az idegenforgalom és a halászat; |
| --- | --- |

10.

a rendkívüli helyzet által elsősorban érintett területek támogatására kompenzációs intézkedéseket javasol a helyi gazdaságok óriási veszteségeinek és az ezekre a gazdaságokra gyakorolt negatív hatások ellensúlyozása céljából, különösen az olyan kulcságazatokban, amilyen az idegenforgalom és a halászat;

| 11. | ebben az összefüggésben azt javasolja, hogy vizsgálják felül a 2001/55/EK irányelvet annak érdekében, hogy pontosabban – esetleg a befogadó országok népességével arányban – határozza meg a migránsok „tömeges beáramlás”-ának fogalmát. |
| --- | --- |

11.

ebben az összefüggésben azt javasolja, hogy vizsgálják felül a 2001/55/EK irányelvet annak érdekében, hogy pontosabban – esetleg a befogadó országok népességével arányban – határozza meg a migránsok „tömeges beáramlás”-ának fogalmát.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok által hozott valamennyi intézkedésnek összhangban kell lennie az uniós joganyaggal, tiszteletben kell tartania a schengeni acquis-t, amely garantálja a polgárok szabad mozgását az EU területén, így az európai integráció vívmányainak lényeges tényezője, továbbá biztosítania kell a nemzetközi jogban és az EU-Szerződésekben, így különösen az Alapjogi Chartában foglalt alapvető emberi jogok érvényesülését; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok által hozott valamennyi intézkedésnek összhangban kell lennie az uniós joganyaggal, tiszteletben kell tartania a schengeni acquis-t, amely garantálja a polgárok szabad mozgását az EU területén, így az európai integráció vívmányainak lényeges tényezője, továbbá biztosítania kell a nemzetközi jogban és az EU-Szerződésekben, így különösen az Alapjogi Chartában foglalt alapvető emberi jogok érvényesülését;

| 13. | üdvözli a schengeni rendszer közösségi jellegének védelmezésére irányuló európai bizottsági javaslatokat, amelyek biztosítani igyekeznek, hogy a schengeni rendszer által külső eseményekre adott szükséges reakciók átlátható, közös európai szabályokon alapuljanak, és ne korlátozzák indokolatlanul a határokon átnyúló létező együttműködést; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a schengeni rendszer közösségi jellegének védelmezésére irányuló európai bizottsági javaslatokat, amelyek biztosítani igyekeznek, hogy a schengeni rendszer által külső eseményekre adott szükséges reakciók átlátható, közös európai szabályokon alapuljanak, és ne korlátozzák indokolatlanul a határokon átnyúló létező együttműködést;

Hosszú távú reakció

| 14. | minden eddiginél szilárdabb meggyőződése, hogy sürgősen szükség van szolidaritásra és igazságos felelősségmegosztásra épülő, átfogó, közös bevándorlási és menekültpolitikára; hangsúlyozza: elsőbbséget élvez, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat vonják be a legális migrációval és a migránsok integrációjával kapcsolatos politikákba; |
| --- | --- |

14.

minden eddiginél szilárdabb meggyőződése, hogy sürgősen szükség van szolidaritásra és igazságos felelősségmegosztásra épülő, átfogó, közös bevándorlási és menekültpolitikára; hangsúlyozza: elsőbbséget élvez, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat vonják be a legális migrációval és a migránsok integrációjával kapcsolatos politikákba;

| 15. | kiemeli, hogy minden lehetséges erőfeszítést meg kell tenni az illegális migráció és mellékhatásai visszaszorítására, különös tekintettel az emberkereskedelemre; támogatja visszafogadási megállapodások megkötését az EU és a térség országai között; szükségesnek tartja a FRONTEX mandátumának és szerepének felülvizsgálatát, beleértve ebbe az EU határain, köztük a Földközi-tenger partvidékén történő járőrözést lehetővé tevő pénzügyi, műszaki és humán erőforrásainak megerősítését; |
| --- | --- |

15.

kiemeli, hogy minden lehetséges erőfeszítést meg kell tenni az illegális migráció és mellékhatásai visszaszorítására, különös tekintettel az emberkereskedelemre; támogatja visszafogadási megállapodások megkötését az EU és a térség országai között; szükségesnek tartja a FRONTEX mandátumának és szerepének felülvizsgálatát, beleértve ebbe az EU határain, köztük a Földközi-tenger partvidékén történő járőrözést lehetővé tevő pénzügyi, műszaki és humán erőforrásainak megerősítését;

| 16. | csatlakozik azokhoz, akik a jelenlegi menedékjogi szabályozás felülvizsgálatát tartják szükségesnek, különös tekintettel a menedékjogi kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására szolgáló mechanizmusra, és felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat: folytassák a munkát a közös európai menekültügyi rendszer teljes körű kialakítása érdekében; úgy véli, hogy az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal értékes segítséget nyújt majd a legközvetlenebbül érintett tagállamoknak a migráció kezelésében; |
| --- | --- |

16.

csatlakozik azokhoz, akik a jelenlegi menedékjogi szabályozás felülvizsgálatát tartják szükségesnek, különös tekintettel a menedékjogi kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására szolgáló mechanizmusra, és felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat: folytassák a munkát a közös európai menekültügyi rendszer teljes körű kialakítása érdekében; úgy véli, hogy az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal értékes segítséget nyújt majd a legközvetlenebbül érintett tagállamoknak a migráció kezelésében;

| 17. | meggyőződése, hogy a szabad és tisztességes választásokon és a jogállamiságon alapuló demokrácia, valamint a hatékony és demokratikus helyi és regionális közigazgatás a stabilitás és a politikai, illetve gazdasági fejlődés előfeltételei közé tartoznak az érintett országokban, és döntő szerepük van annak lehetővé tételében, hogy a polgárok saját hazájukban hasznosítsák tudásukat; |
| --- | --- |

17.

meggyőződése, hogy a szabad és tisztességes választásokon és a jogállamiságon alapuló demokrácia, valamint a hatékony és demokratikus helyi és regionális közigazgatás a stabilitás és a politikai, illetve gazdasági fejlődés előfeltételei közé tartoznak az érintett országokban, és döntő szerepük van annak lehetővé tételében, hogy a polgárok saját hazájukban hasznosítsák tudásukat;

| 18. | aláhúzza a bővítési és az európai szomszédsági politika keretén belül zajló kapacitásépítési programok gyakorlati hasznosságát, és a helyi közigazgatást támogató eszközhöz kapcsolódó (LAF) kísérleti program konkrét példáját alapul véve (2) azt javasolja, hogy ennek megfelelő kezdeményezéseket dolgozzanak ki a Földközi-tenger déli partvidékének országai számára is, a helyi és regionális szintű kapacitásépítés támogatása érdekében; |
| --- | --- |

18.

aláhúzza a bővítési és az európai szomszédsági politika keretén belül zajló kapacitásépítési programok gyakorlati hasznosságát, és a helyi közigazgatást támogató eszközhöz kapcsolódó (LAF) kísérleti program konkrét példáját alapul véve (2) azt javasolja, hogy ennek megfelelő kezdeményezéseket dolgozzanak ki a Földközi-tenger déli partvidékének országai számára is, a helyi és regionális szintű kapacitásépítés támogatása érdekében;

| 19. | észrevételezi a migráció és a fejlesztési politikák közötti kapcsolatot, és a térségben olyan gazdasági és társadalmi feltételek megteremtését támogató politikák kidolgozását tartja szükségesnek, amelyek fenntartható jövőt biztosítanak a helyi lakosságnak, ezáltal csökkentve a kivándorlást ösztönző tényezőket; különösen fontosnak tartja a szegénység csökkentését és a fiatalabb generáció számára történő munkahelyteremtést, és ezért a meglévő uniós források és tapasztalat teljes körű kiaknázása mellett száll síkra annak érdekében, hogy támogassuk az oktatást és a szakképzést ezekben az országokban; |
| --- | --- |

19.

észrevételezi a migráció és a fejlesztési politikák közötti kapcsolatot, és a térségben olyan gazdasági és társadalmi feltételek megteremtését támogató politikák kidolgozását tartja szükségesnek, amelyek fenntartható jövőt biztosítanak a helyi lakosságnak, ezáltal csökkentve a kivándorlást ösztönző tényezőket; különösen fontosnak tartja a szegénység csökkentését és a fiatalabb generáció számára történő munkahelyteremtést, és ezért a meglévő uniós források és tapasztalat teljes körű kiaknázása mellett száll síkra annak érdekében, hogy támogassuk az oktatást és a szakképzést ezekben az országokban;

| 20. | hangsúlyozza, milyen fontos az ezekkel az országokkal folytatott kereskedelem élénkítése és az ottani beruházások ösztönzése, továbbá kisvállalkozások létrehozását célzó mikrohitel-mechanizmusok kialakítása, amelynek révén ezek az országok intenzívebbé tehetnék saját gazdasági növekedésüket és csökkenthetnék a szegénységet. Az Észak-Afrikával folytatott kereskedelem bővülése Európa számára is előnyökkel járna, ugyanis sok munkahely jönne létre az európaiak számára, és gyorsulna az EU gazdasági növekedése. Az RB ezért a megmaradt kereskedelmi akadályok lebontását célzó, megfelelő közös erőfeszítéseket sürget; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, milyen fontos az ezekkel az országokkal folytatott kereskedelem élénkítése és az ottani beruházások ösztönzése, továbbá kisvállalkozások létrehozását célzó mikrohitel-mechanizmusok kialakítása, amelynek révén ezek az országok intenzívebbé tehetnék saját gazdasági növekedésüket és csökkenthetnék a szegénységet. Az Észak-Afrikával folytatott kereskedelem bővülése Európa számára is előnyökkel járna, ugyanis sok munkahely jönne létre az európaiak számára, és gyorsulna az EU gazdasági növekedése. Az RB ezért a megmaradt kereskedelmi akadályok lebontását célzó, megfelelő közös erőfeszítéseket sürget;

| 21. | meggyőződése, hogy az Unió a Mediterrán Térségért (UMT) fontos szerepet játszhatna a migráció és következményei kezelésében, ha az összes érintett fél részéről megkapná a szükséges politikai támogatást és a megfelelő forrásokat; kiemeli ebből a szempontból azt a hozzájárulást, amelyről a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlése (ARLEM) gondoskodhat, ha megkönnyíti az együttműködést és a tapasztalatcserét a helyi és regionális önkormányzatok között; javasolja, hogy az ARLEM közgyűlés körültekintően mérlegelje a helyzetet, és prioritásai közé vegye fel a kibontakozó eseményekre adandó megfelelő válaszokat, és hatáskörén belül tegye meg a szükséges lépéseket az érintett országok demokratizálódási folyamatának aktív támogatására; |
| --- | --- |

21.

meggyőződése, hogy az Unió a Mediterrán Térségért (UMT) fontos szerepet játszhatna a migráció és következményei kezelésében, ha az összes érintett fél részéről megkapná a szükséges politikai támogatást és a megfelelő forrásokat; kiemeli ebből a szempontból azt a hozzájárulást, amelyről a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlése (ARLEM) gondoskodhat, ha megkönnyíti az együttműködést és a tapasztalatcserét a helyi és regionális önkormányzatok között; javasolja, hogy az ARLEM közgyűlés körültekintően mérlegelje a helyzetet, és prioritásai közé vegye fel a kibontakozó eseményekre adandó megfelelő válaszokat, és hatáskörén belül tegye meg a szükséges lépéseket az érintett országok demokratizálódási folyamatának aktív támogatására;

| 22. | emlékeztet arra, hogy a városi és regionális szintű diplomácia hozzájárulhat a folyamatban lévő demokratizálódás előmozdításához és megszilárdításához, segítheti a nyilvánosság bevonását és javíthatja az emberek kapcsolatát az őket irányító kormányzatokkal; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet arra, hogy a városi és regionális szintű diplomácia hozzájárulhat a folyamatban lévő demokratizálódás előmozdításához és megszilárdításához, segítheti a nyilvánosság bevonását és javíthatja az emberek kapcsolatát az őket irányító kormányzatokkal;

| 23. | felszólítja az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy elkövetkező politikai kezdeményezései (3) révén lerakja az alapot az átfogó reakciók kialakításához, beleértve a helyi és regionális önkormányzatok szerepe és hozzájárulása iránti fogékonyságot, valamint azt, hogy a bevándorlási és menekültügyi, a külkapcsolati és a fejlesztési politikák közötti további szinergiák kialakítására a helyi és regionális szinttel való szoros együttműködésben kerül sor; |
| --- | --- |

23.

felszólítja az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy elkövetkező politikai kezdeményezései (3) révén lerakja az alapot az átfogó reakciók kialakításához, beleértve a helyi és regionális önkormányzatok szerepe és hozzájárulása iránti fogékonyságot, valamint azt, hogy a bevándorlási és menekültügyi, a külkapcsolati és a fejlesztési politikák közötti további szinergiák kialakítására a helyi és regionális szinttel való szoros együttműködésben kerül sor;

| 24. | felkéri az RB elnökét, hogy ezt az állásfoglalást terjessze az Európai Tanács elnöke, az Európai Parlament, az Európai Bizottság, az EU Tanácsának magyar elnöksége, az Európai Külügyi Szolgálat, az ENSZ menekültügyi főbiztosa, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, az UMT társelnöksége és titkársága, az UMT parlamenti közgyűlése és az ARLEM elé. |
| --- | --- |

24.

felkéri az RB elnökét, hogy ezt az állásfoglalást terjessze az Európai Tanács elnöke, az Európai Parlament, az Európai Bizottság, az EU Tanácsának magyar elnöksége, az Európai Külügyi Szolgálat, az ENSZ menekültügyi főbiztosa, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, az UMT társelnöksége és titkársága, az UMT parlamenti közgyűlése és az ARLEM elé.

Kelt Brüsszelben, 2011. május 12-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 113/2011.

1

(2)  Az RB már szorosan együttműködik az Európai Bizottsággal ennek a – jelenleg a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokra korlátozódó – kísérleti programnak a támogatásában.

2

(3)  Gondolunk itt például az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatára, az éves migrációs és menekültügyi jelentésre, a fokozott EU-n belüli szolidaritásról szóló közleményre, a fejlesztést szolgáló migrációról és mobilitásról szóló közleményre, valamint a migráció átfogó megközelítésére.

3

---

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

90. plenáris ülés, 2011. május 11–12.

| 1.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 192/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 192/4

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Az EU közbeszerzési politikájának modernizálása: egy hatékonyabb európai beszerzési piac felé

2011/C 192/02

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | örömmel veszi, hogy az Európai Bizottság a kkv-ket az uniós gazdaság gerincének tekinti, és úgy véli, hogy a munkahelyek megőrzéséhez alapvetően fontos, hogy a kkv-k könnyen hozzáférhessenek a közbeszerzési eljárásokhoz. Ezért fontos, hogy amennyire csak lehet, hárítsák el azokat az akadályokat, amelyekbe az ajánlattételi felhívásokra jelentkező kkv-k ütköznek. |
| --- | --- |

—

örömmel veszi, hogy az Európai Bizottság a kkv-ket az uniós gazdaság gerincének tekinti, és úgy véli, hogy a munkahelyek megőrzéséhez alapvetően fontos, hogy a kkv-k könnyen hozzáférhessenek a közbeszerzési eljárásokhoz. Ezért fontos, hogy amennyire csak lehet, hárítsák el azokat az akadályokat, amelyekbe az ajánlattételi felhívásokra jelentkező kkv-k ütköznek.

| — | úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak ajánlatos ösztönöznie azt, hogy nemzeti szinten az ajánlattevők úgynevezett közbeszerzési igazolványokat (lehetőség szerint elektronikus bejegyzési rendszer formájában) igényelhessenek, illetve hogy egységesítsék az ilyen igazolványok tartalmát és használatát. Ez a dokumentum igazolná, hogy a vállalkozó rendelkezik azokkal a nyilatkozatokkal és írásos igazolásokkal, amelyeket az ajánlatkérő szervek a közbeszerzések alkalmával általában kérnek. Ha a vállalkozó egyszer már megszerezte az igazolványt, nem kell újra és újra ugyanazokat a nyilatkozatokat és írásos igazolásokat benyújtania. Ez a közbeszerzési eljárásokban gyakran részt vevő vállalkozók számára sok időt és pénzt takarít meg. |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak ajánlatos ösztönöznie azt, hogy nemzeti szinten az ajánlattevők úgynevezett közbeszerzési igazolványokat (lehetőség szerint elektronikus bejegyzési rendszer formájában) igényelhessenek, illetve hogy egységesítsék az ilyen igazolványok tartalmát és használatát. Ez a dokumentum igazolná, hogy a vállalkozó rendelkezik azokkal a nyilatkozatokkal és írásos igazolásokkal, amelyeket az ajánlatkérő szervek a közbeszerzések alkalmával általában kérnek. Ha a vállalkozó egyszer már megszerezte az igazolványt, nem kell újra és újra ugyanazokat a nyilatkozatokat és írásos igazolásokat benyújtania. Ez a közbeszerzési eljárásokban gyakran részt vevő vállalkozók számára sok időt és pénzt takarít meg.

| — | nagyra értékeli azt a lehetőséget, hogy az innovációs, társadalmi, fenntarthatósági és környezetvédelmi célkitűzéseket közbeszerzések útján valósítsák meg. Az említett célkitűzések elérését korlátozza az a feltétel, hogy az ajánlattevőkkel szemben támasztott követelményeknek és kívánalmaknak kapcsolatban kell állniuk a szerződés tárgyával. Ezért nem kellene követelménynek tekinteni a szerződés tárgyával való kapcsolatot. |
| --- | --- |

—

nagyra értékeli azt a lehetőséget, hogy az innovációs, társadalmi, fenntarthatósági és környezetvédelmi célkitűzéseket közbeszerzések útján valósítsák meg. Az említett célkitűzések elérését korlátozza az a feltétel, hogy az ajánlattevőkkel szemben támasztott követelményeknek és kívánalmaknak kapcsolatban kell állniuk a szerződés tárgyával. Ezért nem kellene követelménynek tekinteni a szerződés tárgyával való kapcsolatot.

| Előadó | Henk KOOL (NL/PES), Hága város önkormányzatának tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | Az Európai Bizottság zöld könyve az EU közbeszerzési politikájának modernizálásáról: Egy hatékonyabb európai beszerzési piac felé
  COM(2011) 15 végleges |

Előadó

Henk KOOL (NL/PES), Hága város önkormányzatának tagja

Referenciaszöveg

Az Európai Bizottság zöld könyve az EU közbeszerzési politikájának modernizálásáról: Egy hatékonyabb európai beszerzési piac felé

COM(2011) 15 végleges

I.   A JAVASLATOKHOZ FŰZÖTT MEGJEGYZÉSEK

| 1. | A Régiók Bizottsága üdvözli, hogy az Európai Bizottság „Egy hatékonyabb európai beszerzési piac felé” címmel zöld könyvet adott ki az EU közbeszerzési politikájának modernizálásáról, melyben figyelmet szentel a helyi és regionális önkormányzatoktól és más ajánlatkérő szervektől érkező észrevételeknek a közbeszerzési irányelvek modernizálását, pontosítását és egyszerűsítését, valamint az ezzel kapcsolatos költségmegtakarítást illetően. |
| --- | --- |

1.

A Régiók Bizottsága üdvözli, hogy az Európai Bizottság „Egy hatékonyabb európai beszerzési piac felé” címmel zöld könyvet adott ki az EU közbeszerzési politikájának modernizálásáról, melyben figyelmet szentel a helyi és regionális önkormányzatoktól és más ajánlatkérő szervektől érkező észrevételeknek a közbeszerzési irányelvek modernizálását, pontosítását és egyszerűsítését, valamint az ezzel kapcsolatos költségmegtakarítást illetően.

| 2. | Az RB egyfelől úgy véli, hogy a 2004/18/EK irányelv (a továbbiakban: „az irányelv”) helyenként túlságosan részletes, és ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy – ahol csak lehet – egyszerűsítse az irányelvet. |
| --- | --- |

2.

Az RB egyfelől úgy véli, hogy a 2004/18/EK irányelv (a továbbiakban: „az irányelv”) helyenként túlságosan részletes, és ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy – ahol csak lehet – egyszerűsítse az irányelvet.

| 3. | Másfelől azt ajánlja, hogy szükség szerint tegyék egyértelműbbé az irányelvet, melyet lényeges szempontok vonatkozásában az Európai Bíróság konkrét tartalommal töltött meg. Az ítélkezési gyakorlatból származó legfontosabb jogszabályok további szigorítás nélküli kodifikációját az RB igen kívánatosnak tartja. Kéri egyben, hogy B-szolgáltatások, támogatások, földügyletek, az ajánlatkérő szervek közti szerződések és küszöbérték alatti szerződések esetében ne legyen érvényes a közbeszerzési kötelezettség, illetve az átláthatósági kötelezettség, ha nincs szó határokon átnyúló érdekekről. |
| --- | --- |

3.

Másfelől azt ajánlja, hogy szükség szerint tegyék egyértelműbbé az irányelvet, melyet lényeges szempontok vonatkozásában az Európai Bíróság konkrét tartalommal töltött meg. Az ítélkezési gyakorlatból származó legfontosabb jogszabályok további szigorítás nélküli kodifikációját az RB igen kívánatosnak tartja. Kéri egyben, hogy B-szolgáltatások, támogatások, földügyletek, az ajánlatkérő szervek közti szerződések és küszöbérték alatti szerződések esetében ne legyen érvényes a közbeszerzési kötelezettség, illetve az átláthatósági kötelezettség, ha nincs szó határokon átnyúló érdekekről.

| 4. | Úgy véli, hogy az optimálisan működő belső piac megvalósításához fontos, hogy ösztönözzük mind az ajánlatkérő szervek, mind pedig a piaci résztvevők szakértelmét. Az RB ajánlja, hogy az Európai Bizottság hozzon (vagy hozasson) létre országos tudásközpontokat és egy átfogó európai tudásközpontot. Ezeket a központokat a már létező nemzeti hálózatok keretében kellene létrehozni. Az ilyen központok segíteni is tudnának az ajánlatkérő szerveknek abban, hogy megvalósítsák az innovációval, a szociális közbeszerzéssel, a fenntarthatósággal és a környezetvédelemmel kapcsolatos célkitűzéseket. A központok használata ne legyen kötelező. A helyi önkormányzatok dönthessenek szabadon ebben a kérdésben. |
| --- | --- |

4.

Úgy véli, hogy az optimálisan működő belső piac megvalósításához fontos, hogy ösztönözzük mind az ajánlatkérő szervek, mind pedig a piaci résztvevők szakértelmét. Az RB ajánlja, hogy az Európai Bizottság hozzon (vagy hozasson) létre országos tudásközpontokat és egy átfogó európai tudásközpontot. Ezeket a központokat a már létező nemzeti hálózatok keretében kellene létrehozni. Az ilyen központok segíteni is tudnának az ajánlatkérő szerveknek abban, hogy megvalósítsák az innovációval, a szociális közbeszerzéssel, a fenntarthatósággal és a környezetvédelemmel kapcsolatos célkitűzéseket. A központok használata ne legyen kötelező. A helyi önkormányzatok dönthessenek szabadon ebben a kérdésben.

II.   AJÁNLÁSOK

Kis- és középvállalkozások (kkv-k)

| 5. | Az RB örömmel veszi, hogy az Európai Bizottság a kkv-ket az uniós gazdaság gerincének tekinti, és úgy véli, hogy a munkahelyek megőrzéséhez alapvetően fontos, hogy a kkv-k könnyen hozzáférhessenek a közbeszerzési eljárásokhoz. Ezért fontos, hogy amennyire csak lehet, hárítsák el azokat az akadályokat, amelyekbe az ajánlattételi felhívásokra jelentkező kkv-k ütköznek. |
| --- | --- |

5.

Az RB örömmel veszi, hogy az Európai Bizottság a kkv-ket az uniós gazdaság gerincének tekinti, és úgy véli, hogy a munkahelyek megőrzéséhez alapvetően fontos, hogy a kkv-k könnyen hozzáférhessenek a közbeszerzési eljárásokhoz. Ezért fontos, hogy amennyire csak lehet, hárítsák el azokat az akadályokat, amelyekbe az ajánlattételi felhívásokra jelentkező kkv-k ütköznek.

| 6. | Fontos, hogy a vállalkozásoknak a szerződésekért folytatott versennyel járó költségei minél alacsonyabbak legyenek. Ezért támogatja azt az európai bizottsági javaslatot, hogy az ajánlatkérők lehetőség szerint elégedjenek meg egy önbevallással, és csak a kiválasztott ajánlattevőket vagy a sikeres pályázót kérjék fel arra, hogy nyújtsa be az eredeti dokumentumokat. |
| --- | --- |

6.

Fontos, hogy a vállalkozásoknak a szerződésekért folytatott versennyel járó költségei minél alacsonyabbak legyenek. Ezért támogatja azt az európai bizottsági javaslatot, hogy az ajánlatkérők lehetőség szerint elégedjenek meg egy önbevallással, és csak a kiválasztott ajánlattevőket vagy a sikeres pályázót kérjék fel arra, hogy nyújtsa be az eredeti dokumentumokat.

| 7. | Az RB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak ajánlatos ösztönöznie azt, hogy nemzeti szinten az ajánlattevők úgynevezett közbeszerzési igazolványokat (lehetőség szerint elektronikus bejegyzési rendszer formájában) igényelhessenek, illetve hogy egységesítsék az ilyen igazolványok tartalmát és használatát. Ez a dokumentum igazolná, hogy a vállalkozó rendelkezik azokkal a nyilatkozatokkal és írásos igazolásokkal, amelyeket az ajánlatkérő szervek a közbeszerzések alkalmával általában kérnek. Ha a vállalkozó egyszer már megszerezte az igazolványt, nem kell újra és újra ugyanazokat a nyilatkozatokat és írásos igazolásokat benyújtania. Ez a közbeszerzési eljárásokban gyakran részt vevő vállalkozók számára sok időt és pénzt takarít meg. A szükséges igazolások érvényességi idejének korlátai miatt a közbeszerzési igazolvány is meghatározott ideig lenne érvényes, ami erősíti megbízhatóságát. Helyi és regionális szinten elvétve már léteznek hasonló rendszerek, és az eddigi tapasztalatok kedvezőek. Természeténél fogva a „közbeszerzési igazolvány” nem járhat nagy költségekkel. |
| --- | --- |

7.

Az RB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak ajánlatos ösztönöznie azt, hogy nemzeti szinten az ajánlattevők úgynevezett közbeszerzési igazolványokat (lehetőség szerint elektronikus bejegyzési rendszer formájában) igényelhessenek, illetve hogy egységesítsék az ilyen igazolványok tartalmát és használatát. Ez a dokumentum igazolná, hogy a vállalkozó rendelkezik azokkal a nyilatkozatokkal és írásos igazolásokkal, amelyeket az ajánlatkérő szervek a közbeszerzések alkalmával általában kérnek. Ha a vállalkozó egyszer már megszerezte az igazolványt, nem kell újra és újra ugyanazokat a nyilatkozatokat és írásos igazolásokat benyújtania. Ez a közbeszerzési eljárásokban gyakran részt vevő vállalkozók számára sok időt és pénzt takarít meg. A szükséges igazolások érvényességi idejének korlátai miatt a közbeszerzési igazolvány is meghatározott ideig lenne érvényes, ami erősíti megbízhatóságát. Helyi és regionális szinten elvétve már léteznek hasonló rendszerek, és az eddigi tapasztalatok kedvezőek. Természeténél fogva a „közbeszerzési igazolvány” nem járhat nagy költségekkel.

| 8. | Nem tanácsos több ajánlatkérő szerv között feleslegesen összefogni a szerződéseket, vagy egybefogni az eltérő jellegű szerződéseket, mivel a komolyabb szerződések szigorúbb kritériumokkal járhatnak. Az RB ezért ajánlja, hogy Európai Bizottság tudatosítsa ezt a kkv-k számára meglévő problémát, a preambulumban vagy egy megfelelő szakpolitikai dokumentumban pedig hangsúlyozzák a tételekre bontás szabályainak jelentőségét. |
| --- | --- |

8.

Nem tanácsos több ajánlatkérő szerv között feleslegesen összefogni a szerződéseket, vagy egybefogni az eltérő jellegű szerződéseket, mivel a komolyabb szerződések szigorúbb kritériumokkal járhatnak. Az RB ezért ajánlja, hogy Európai Bizottság tudatosítsa ezt a kkv-k számára meglévő problémát, a preambulumban vagy egy megfelelő szakpolitikai dokumentumban pedig hangsúlyozzák a tételekre bontás szabályainak jelentőségét.

| 9. | A kkv-k előnyére válik, ha több lehetőség van a tárgyalásos eljárás alkalmazására. Egy ilyen eljárás mind az ajánlatkérő szervek, mind az ajánlattevők számára bizonyos fokú rugalmasságot biztosít. A kkv-k ugyanis nem a közbeszerzési eljárásra, hanem termékük/szolgáltatásuk ismeretére helyezik a hangsúlyt. Az RB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy szokásos eljárásként engedélyezze a tárgyalásos eljárás alkalmazását. Ezt ugyanúgy kellene szabályozni, mint a 2004/17/EK (közüzemi) irányelvben, ahol is a közbeszerzésben részt vevő önkormányzatok választják ki azt a közbeszerzési formát, amely megítélésük szerint a legjobban illik az aktuális közbeszerzéshez. Az RB javasolja, hogy minden párhuzamos eljárást egyszerűsítsenek le. |
| --- | --- |

9.

A kkv-k előnyére válik, ha több lehetőség van a tárgyalásos eljárás alkalmazására. Egy ilyen eljárás mind az ajánlatkérő szervek, mind az ajánlattevők számára bizonyos fokú rugalmasságot biztosít. A kkv-k ugyanis nem a közbeszerzési eljárásra, hanem termékük/szolgáltatásuk ismeretére helyezik a hangsúlyt. Az RB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy szokásos eljárásként engedélyezze a tárgyalásos eljárás alkalmazását. Ezt ugyanúgy kellene szabályozni, mint a 2004/17/EK (közüzemi) irányelvben, ahol is a közbeszerzésben részt vevő önkormányzatok választják ki azt a közbeszerzési formát, amely megítélésük szerint a legjobban illik az aktuális közbeszerzéshez. Az RB javasolja, hogy minden párhuzamos eljárást egyszerűsítsenek le.

| 10. | A jelenlegi nem nyilvános eljárás hátrányos lehet a kkv-knak. A nem nyilvános eljárások első szakaszában (kiválasztás) jelenleg csak a vállalkozással kapcsolatban lehet elvárásokat és kívánalmakat megfogalmazni. A kiválasztási szakaszban többnyire az üzemeltető elért eredményei és a projekt megvalósításával kapcsolatos tapasztalatai felől érdeklődnek. A nagyobb vállalkozások általában több projektet valósítottak meg, mint a kkv-k, így több megfelelő referenciaszerződést tudnak benyújtani, következésképpen nagyobb esélyük van arra, hogy kiválasszák őket. Ezért az RB javasolja, hogy a nem nyilvános eljárás első szakaszában legyen lehetőség (bizonyos) odaítélési kritériumok vizsgálatára is. |
| --- | --- |

10.

A jelenlegi nem nyilvános eljárás hátrányos lehet a kkv-knak. A nem nyilvános eljárások első szakaszában (kiválasztás) jelenleg csak a vállalkozással kapcsolatban lehet elvárásokat és kívánalmakat megfogalmazni. A kiválasztási szakaszban többnyire az üzemeltető elért eredményei és a projekt megvalósításával kapcsolatos tapasztalatai felől érdeklődnek. A nagyobb vállalkozások általában több projektet valósítottak meg, mint a kkv-k, így több megfelelő referenciaszerződést tudnak benyújtani, következésképpen nagyobb esélyük van arra, hogy kiválasszák őket. Ezért az RB javasolja, hogy a nem nyilvános eljárás első szakaszában legyen lehetőség (bizonyos) odaítélési kritériumok vizsgálatára is.

Rugalmasság

| 11. | Az RB ajánlja, hogy több rugalmasságot tegyenek lehetővé a közbeszerzési eljárásokban. |
| --- | --- |

11.

Az RB ajánlja, hogy több rugalmasságot tegyenek lehetővé a közbeszerzési eljárásokban.

| 12. | A beszerzési jog összetett, és az ajánlattevőnek csak korlátozott lehetősége van az ajánlat hiányosságainak pótlására. Ennek hátterében többek között a (nemzeti) joggyakorlat és az ajánlatkérő szervnek az illető közbeszerzési dokumentumokban megfogalmazott elvárásai állnak. Ezért az RB ajánlja, hogy az új irányelvben vagy ennek preambulumában részletesebben határozzák meg, hogy az ajánlattevőknek mely hiányosságokat szabad pótolniuk, és mely kiegészítések/kiigazítások megengedhetők. |
| --- | --- |

12.

A beszerzési jog összetett, és az ajánlattevőnek csak korlátozott lehetősége van az ajánlat hiányosságainak pótlására. Ennek hátterében többek között a (nemzeti) joggyakorlat és az ajánlatkérő szervnek az illető közbeszerzési dokumentumokban megfogalmazott elvárásai állnak. Ezért az RB ajánlja, hogy az új irányelvben vagy ennek preambulumában részletesebben határozzák meg, hogy az ajánlattevőknek mely hiányosságokat szabad pótolniuk, és mely kiegészítések/kiigazítások megengedhetők.

| 13. | Az ajánlatkérő szervnek szüksége lehet arra, hogy az ajánlattevők kérdései kapcsán a közbeszerzési eljárás során módosítsa/kiigazítsa megbízási szerződését. A szerződés jelentős módosítása esetén jelenleg le kell állítani a pályázatot, majd új közbeszerzési eljárást kell indítani. Az RB ezért azt ajánlja, hogy dolgozzanak ki egy egyszerű módszert a szerződések ajánlatkérő általi módosítására – például egy hivatalos helyesbítés révén, amely valamelyest meghosszabbítaná a pályázatok benyújtási határidejét. |
| --- | --- |

13.

Az ajánlatkérő szervnek szüksége lehet arra, hogy az ajánlattevők kérdései kapcsán a közbeszerzési eljárás során módosítsa/kiigazítsa megbízási szerződését. A szerződés jelentős módosítása esetén jelenleg le kell állítani a pályázatot, majd új közbeszerzési eljárást kell indítani. Az RB ezért azt ajánlja, hogy dolgozzanak ki egy egyszerű módszert a szerződések ajánlatkérő általi módosítására – például egy hivatalos helyesbítés révén, amely valamelyest meghosszabbítaná a pályázatok benyújtási határidejét.

| 14. | A teljesítés során kiderülhet, hogy az ajánlatkérő szerv figyelmen kívül hagyott valamilyen szempontot, amelyet – ha nem is minősíthet váratlannak és szükségszerűnek – ki szeretne igazítani. Az RB szerint ezért tanácsos lazítani a többletmunkára vonatkozó jelenlegi szabályokon. Engedni lehetne például, hogy a szerződés bizonyos százalékát többletmunkaként odaítélhessék az eredeti vállalkozónak anélkül, hogy meg kellene felelni az irányelv 31. cikkében foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

14.

A teljesítés során kiderülhet, hogy az ajánlatkérő szerv figyelmen kívül hagyott valamilyen szempontot, amelyet – ha nem is minősíthet váratlannak és szükségszerűnek – ki szeretne igazítani. Az RB szerint ezért tanácsos lazítani a többletmunkára vonatkozó jelenlegi szabályokon. Engedni lehetne például, hogy a szerződés bizonyos százalékát többletmunkaként odaítélhessék az eredeti vállalkozónak anélkül, hogy meg kellene felelni az irányelv 31. cikkében foglalt feltételeknek.

| 15. | Az RB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy az új irányelvbe egy sokkal rugalmasabb rendelkezést foglaljon bele a keretmegállapodásokra vonatkozóan. A keretmegállapodásokat ugyanúgy kellene szabályozni, mint ahogyan a közüzemi irányelvben szerepel, azaz az általános irányelvben foglaltaknál sokkal rugalmasabban. A megállapodások érvényességi idejére vonatkozó rendelkezés, valamint az a korlátozás, hogy csak kivételes esetben lehet két szállító egy keretmegállapodáson belül, szükségtelen, ezért ki kell húzni. |
| --- | --- |

15.

Az RB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy az új irányelvbe egy sokkal rugalmasabb rendelkezést foglaljon bele a keretmegállapodásokra vonatkozóan. A keretmegállapodásokat ugyanúgy kellene szabályozni, mint ahogyan a közüzemi irányelvben szerepel, azaz az általános irányelvben foglaltaknál sokkal rugalmasabban. A megállapodások érvényességi idejére vonatkozó rendelkezés, valamint az a korlátozás, hogy csak kivételes esetben lehet két szállító egy keretmegállapodáson belül, szükségtelen, ezért ki kell húzni.

Az innováció, a szociális közbeszerzés, a fenntarthatóság és a környezetvédelem ösztönzése közbeszerzések révén

| 16. | Az RB üdvözli, hogy az Európai Bizottság a zöld könyvben figyelmet fordít a környezetvédelemmel, a társadalmi befogadás támogatásával, a fogyatékkal élők számára a hozzáférhetőség javításával és az innováció erősítésével kapcsolatos célkitűzések elérésére. |
| --- | --- |

16.

Az RB üdvözli, hogy az Európai Bizottság a zöld könyvben figyelmet fordít a környezetvédelemmel, a társadalmi befogadás támogatásával, a fogyatékkal élők számára a hozzáférhetőség javításával és az innováció erősítésével kapcsolatos célkitűzések elérésére.

| 17. | Az RB hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia sikere nagyban függ attól, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak sikerül-e olyan új, innovatív megoldásokkal előállniuk, amilyeneket a kiemelt kezdeményezések célul tűznek ki. Új, innovatív megoldások nem születnek maguktól. Az európai beszerzési szabályok reformjának növelnie kell a települési önkormányzatok és egyéb közszereplők stratégiai dinamizmusát és az új megoldások létrehozásában játszott szerepét. |
| --- | --- |

17.

Az RB hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia sikere nagyban függ attól, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak sikerül-e olyan új, innovatív megoldásokkal előállniuk, amilyeneket a kiemelt kezdeményezések célul tűznek ki. Új, innovatív megoldások nem születnek maguktól. Az európai beszerzési szabályok reformjának növelnie kell a települési önkormányzatok és egyéb közszereplők stratégiai dinamizmusát és az új megoldások létrehozásában játszott szerepét.

| 18. | Az RB hangsúlyozza, hogy a beszerzési szabályok reformja során növelni kell a közhatóságok szerepét az innovációk előmozdításában. Olyan feltételeket kell teremteni, amelyek az összetett társadalmi problémák kezelését célzó nagy, több millió eurós, kockázatvállaló konzorciumokban megvalósuló fejlesztési projektek számára is megfelelőek. Ezekhez fontos, hogy az önkormányzatoknak és egyéb közszereplőknek lehetőségük legyen arra, hogy a szükséges szakértelmet a saját költségükön vállalkozások és más szereplők bevonásával biztosítsák. Ilyen esetben a szokásos versenyeztetési eljárás nehezen alkalmazható, sőt lehetetlen. Amikor valami teljesen újat hozunk létre, fontos, hogy a versenyeztetési szabályok sérelme nélkül, tárgyalás révén össze lehessen hozni a szükséges szaktudás birtokában lévő különféle szereplőket, és különösen lehetővé tenni a kisvállalkozások részvételét. |
| --- | --- |

18.

Az RB hangsúlyozza, hogy a beszerzési szabályok reformja során növelni kell a közhatóságok szerepét az innovációk előmozdításában. Olyan feltételeket kell teremteni, amelyek az összetett társadalmi problémák kezelését célzó nagy, több millió eurós, kockázatvállaló konzorciumokban megvalósuló fejlesztési projektek számára is megfelelőek. Ezekhez fontos, hogy az önkormányzatoknak és egyéb közszereplőknek lehetőségük legyen arra, hogy a szükséges szakértelmet a saját költségükön vállalkozások és más szereplők bevonásával biztosítsák. Ilyen esetben a szokásos versenyeztetési eljárás nehezen alkalmazható, sőt lehetetlen. Amikor valami teljesen újat hozunk létre, fontos, hogy a versenyeztetési szabályok sérelme nélkül, tárgyalás révén össze lehessen hozni a szükséges szaktudás birtokában lévő különféle szereplőket, és különösen lehetővé tenni a kisvállalkozások részvételét.

| 19. | Az RB nagyra értékeli azt a lehetőséget, hogy az innovációs, társadalmi, fenntarthatósági és környezetvédelmi célkitűzéseket közbeszerzések útján valósítsák meg. Az említett célkitűzések elérését korlátozza az a feltétel, hogy az ajánlattevőkkel szemben támasztott követelményeknek és kívánalmaknak kapcsolatban kell állniuk a szerződés tárgyával. Ezért nem kellene követelménynek tekinteni a szerződés tárgyával való kapcsolatot. Így az ajánlatkérő szervek maguk dönthetnének arról, hogy eltekintenek-e a szerződés tárgyával való kapcsolattól a szóban forgó szempontok tekintetében, és hogy mely kritériumokat alkalmazzák, mivel a körülmények tagállamonként igen különbözőek. Az RB ajánlja, hogy ezt építsék bele az új irányelvbe. |
| --- | --- |

19.

Az RB nagyra értékeli azt a lehetőséget, hogy az innovációs, társadalmi, fenntarthatósági és környezetvédelmi célkitűzéseket közbeszerzések útján valósítsák meg. Az említett célkitűzések elérését korlátozza az a feltétel, hogy az ajánlattevőkkel szemben támasztott követelményeknek és kívánalmaknak kapcsolatban kell állniuk a szerződés tárgyával. Ezért nem kellene követelménynek tekinteni a szerződés tárgyával való kapcsolatot. Így az ajánlatkérő szervek maguk dönthetnének arról, hogy eltekintenek-e a szerződés tárgyával való kapcsolattól a szóban forgó szempontok tekintetében, és hogy mely kritériumokat alkalmazzák, mivel a körülmények tagállamonként igen különbözőek. Az RB ajánlja, hogy ezt építsék bele az új irányelvbe.

| 20. | Egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az állami szervek jelentősen hozzájárulhatnak az Európa 2020 stratégiai céljainak eléréséhez azáltal, ha vásárlóerejüket olyan áruk és szolgáltatások beszerzésére fordítják, amelyek magasabb „társadalmi értékkel” rendelkeznek, például az innováció ösztönzése, a környezet védelme, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, illetve az energiafogyasztás csökkentése, a foglalkoztatás, a közegészség és a szociális feltételek javítása vagy az egyenlőségnek a hátrányos helyzetű csoportok bevonása mellett történő növelése szempontjából. Meg kell találni az egyensúlyt a fenti célok, az objektivitás és a megkülönböztetésmentesség között, törekedve a tisztességes versenyre és a kkv-k megfelelő hozzáférésének lehetővé tételére. Ezenkívül fontos, hogy a területi önkormányzatok közbeszerzési eljárásaikban az uniós minimumszabályoknál szigorúbb kritériumok teljesítését írhassák elő. Az RB kéri mindazonáltal az Európai Bizottságot, hogy az új közbeszerzési irányelvek kialakításakor tegyen lehetővé bizonyos mozgásteret az ajánlatkérő szervek számára. Ez úgy érhető el, ha az állami szervektől egyrészt megkövetelik, hogy közbeszerzéseikben támogassanak egyes „társadalmi értékkel” bíró szolgáltatásokat, másrészt viszont mozgásteret biztosítanak számukra olyan formában, hogy egy listáról választhassanak egy vagy több lehetőséget. |
| --- | --- |

20.

Egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az állami szervek jelentősen hozzájárulhatnak az Európa 2020 stratégiai céljainak eléréséhez azáltal, ha vásárlóerejüket olyan áruk és szolgáltatások beszerzésére fordítják, amelyek magasabb „társadalmi értékkel” rendelkeznek, például az innováció ösztönzése, a környezet védelme, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, illetve az energiafogyasztás csökkentése, a foglalkoztatás, a közegészség és a szociális feltételek javítása vagy az egyenlőségnek a hátrányos helyzetű csoportok bevonása mellett történő növelése szempontjából. Meg kell találni az egyensúlyt a fenti célok, az objektivitás és a megkülönböztetésmentesség között, törekedve a tisztességes versenyre és a kkv-k megfelelő hozzáférésének lehetővé tételére. Ezenkívül fontos, hogy a területi önkormányzatok közbeszerzési eljárásaikban az uniós minimumszabályoknál szigorúbb kritériumok teljesítését írhassák elő. Az RB kéri mindazonáltal az Európai Bizottságot, hogy az új közbeszerzési irányelvek kialakításakor tegyen lehetővé bizonyos mozgásteret az ajánlatkérő szervek számára. Ez úgy érhető el, ha az állami szervektől egyrészt megkövetelik, hogy közbeszerzéseikben támogassanak egyes „társadalmi értékkel” bíró szolgáltatásokat, másrészt viszont mozgásteret biztosítanak számukra olyan formában, hogy egy listáról választhassanak egy vagy több lehetőséget.

| 21. | Az RB ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy fokozottan tudatosítsák a tartósan munkanélküliek, a fogyatékkal élők és a gyakornokok bevonását, és keressenek új utakat foglalkoztatásuk elősegítéséhez is. Ennek megfelelően az ajánlatkérő szervek a közbeszerzési pályázataikban odaítélési kritériumként vagy teljesítési feltételként említhetnék, ha kívánják, hogy annak a vállalkozásnak, amelynek a szerződést odaítélik, a szerződés értékének meghatározott százalékát a szóban forgó célcsoportoknak a szerződés teljesítése keretében vagy a vállalkozás más tevékenységeiben való alkalmazására kell fordítaniuk. Ezeknek az elvárásoknak önkéntes alapúaknak kell maradniuk uniós szinten, a helyi és regionális önkormányzatoknak pedig rugalmasnak kell maradniuk, hogy a közbeszerzéssel megvalósítani kívánt különböző politikai célokat azonosíthassák, és egyidejűleg a lehető legjobb ár–érték arányra törekedhessenek. |
| --- | --- |

21.

Az RB ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy fokozottan tudatosítsák a tartósan munkanélküliek, a fogyatékkal élők és a gyakornokok bevonását, és keressenek új utakat foglalkoztatásuk elősegítéséhez is. Ennek megfelelően az ajánlatkérő szervek a közbeszerzési pályázataikban odaítélési kritériumként vagy teljesítési feltételként említhetnék, ha kívánják, hogy annak a vállalkozásnak, amelynek a szerződést odaítélik, a szerződés értékének meghatározott százalékát a szóban forgó célcsoportoknak a szerződés teljesítése keretében vagy a vállalkozás más tevékenységeiben való alkalmazására kell fordítaniuk. Ezeknek az elvárásoknak önkéntes alapúaknak kell maradniuk uniós szinten, a helyi és regionális önkormányzatoknak pedig rugalmasnak kell maradniuk, hogy a közbeszerzéssel megvalósítani kívánt különböző politikai célokat azonosíthassák, és egyidejűleg a lehető legjobb ár–érték arányra törekedhessenek.

| 22. | Az RB szerint a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat odaítélési kritériuma kitűnően alkalmas eszköz az innovációval, a szociális közbeszerzéssel, a fenntarthatósággal és a környezetvédelemmel kapcsolatos célkitűzések megvalósítására. Az Európai Bizottságnak arra a kérdésére, hogy a „legalacsonyabb ár” kritériumát bizonyos kategóriák esetében meg kell-e szüntetni, az RB válasza nemleges. A szóban forgó célkitűzések ugyanis – minimumkövetelmények formájában – ennél a kritériumnál is szerepet játszhatnak. Fontos, hogy az ajánlatkérő szervek e tekintetben a szerződés függvényében választhassanak. Megemlítendő még, hogy az ajánlatkérő szerveknek gyakran megtakarítási célokat is el kell érniük, amelyeket szintén figyelembe kell venni az odaítélési kritérium megválasztásának mérlegelésekor. |
| --- | --- |

22.

Az RB szerint a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat odaítélési kritériuma kitűnően alkalmas eszköz az innovációval, a szociális közbeszerzéssel, a fenntarthatósággal és a környezetvédelemmel kapcsolatos célkitűzések megvalósítására. Az Európai Bizottságnak arra a kérdésére, hogy a „legalacsonyabb ár” kritériumát bizonyos kategóriák esetében meg kell-e szüntetni, az RB válasza nemleges. A szóban forgó célkitűzések ugyanis – minimumkövetelmények formájában – ennél a kritériumnál is szerepet játszhatnak. Fontos, hogy az ajánlatkérő szervek e tekintetben a szerződés függvényében választhassanak. Megemlítendő még, hogy az ajánlatkérő szerveknek gyakran megtakarítási célokat is el kell érniük, amelyeket szintén figyelembe kell venni az odaítélési kritérium megválasztásának mérlegelésekor.

| 23. | Az ajánlatkérő szervek nem tudják mindig az ellátási lánc egészében felügyelni a közbeszerzési követelmények betartását. Nehezen ellenőrizhető például, hogy egy harmadik országbeli termelési folyamatban került-e sor gyermekmunkára. Az RB felhívja az Európai Bizottság figyelmét erre a problémára. |
| --- | --- |

23.

Az ajánlatkérő szervek nem tudják mindig az ellátási lánc egészében felügyelni a közbeszerzési követelmények betartását. Nehezen ellenőrizhető például, hogy egy harmadik országbeli termelési folyamatban került-e sor gyermekmunkára. Az RB felhívja az Európai Bizottság figyelmét erre a problémára.

Új eljárások

| 24. | Az RB ajánlja, hogy az új irányelvbe építsenek bele néhány új eljárást. A következőkről van szó: „az A-szolgáltatások piactere”, a polgárok választásán alapuló modell és az ingadozó árú szerződésekre vonatkozó eljárás. |
| --- | --- |

24.

Az RB ajánlja, hogy az új irányelvbe építsenek bele néhány új eljárást. A következőkről van szó: „az A-szolgáltatások piactere”, a polgárok választásán alapuló modell és az ingadozó árú szerződésekre vonatkozó eljárás.

| 25. | Az A-szolgáltatások piactere. Néhány tagállamban a rendszer a B-szolgáltatások tekintetében jelenleg a következőképpen működik: Nem egy teljes keretszerződésre indítanak közbeszerzést, hanem minden egyes külön szerződést közzétesznek egy úgynevezett (digitális) piactéren. A piactéren tehát nagyon sok külön szerződés található. Az érdeklődők szerződésenként reagálhatnak. Minden szerződéshez sorrendet állítanak fel a megajánlott árak alapján. Majd minőségi szempontok szerint megvizsgálják és megítélik az öt legolcsóbb ajánlattevőt. Az az ajánlattevő kapja meg a szerződést, amelyik az öt pályázó közül a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot adta. Az A-szolgáltatások piacterének előnye, hogy növeli az alkalmazottakat nem foglalkoztató önálló vállalkozók esélyeit. Javasoljuk tehát, hogy az A-szolgáltatásokhoz is dolgozzanak ki ilyen rendszert. |
| --- | --- |

25.

Az A-szolgáltatások piactere. Néhány tagállamban a rendszer a B-szolgáltatások tekintetében jelenleg a következőképpen működik: Nem egy teljes keretszerződésre indítanak közbeszerzést, hanem minden egyes külön szerződést közzétesznek egy úgynevezett (digitális) piactéren. A piactéren tehát nagyon sok külön szerződés található. Az érdeklődők szerződésenként reagálhatnak. Minden szerződéshez sorrendet állítanak fel a megajánlott árak alapján. Majd minőségi szempontok szerint megvizsgálják és megítélik az öt legolcsóbb ajánlattevőt. Az az ajánlattevő kapja meg a szerződést, amelyik az öt pályázó közül a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot adta. Az A-szolgáltatások piacterének előnye, hogy növeli az alkalmazottakat nem foglalkoztató önálló vállalkozók esélyeit. Javasoljuk tehát, hogy az A-szolgáltatásokhoz is dolgozzanak ki ilyen rendszert.

| 26. | A polgárok választásán alapuló modell. Ez a modell egy eljárást képvisel, amely olyan szerződések esetében jelent megoldást, amikor fontos, hogy a polgárok szabadon választhassanak meg egy adott vállalkozást. Ilyen helyzet többek között a személyes szolgáltatásokra vonatkozó szerződéseknél áll fenn. Olyan rendszerről van szó, amelyben minden olyan ajánlattevő, amelyik megfelel a minőségi kritériumoknak és elfogadja az ajánlatkérő szerv által meghatározott (maximum)árat, keretszerződést kap. Ezután a polgárok dönthetnek arról, hogy melyik szervezettől kívánják igénybe venni a személyes szolgáltatást. |
| --- | --- |

26.

A polgárok választásán alapuló modell. Ez a modell egy eljárást képvisel, amely olyan szerződések esetében jelent megoldást, amikor fontos, hogy a polgárok szabadon választhassanak meg egy adott vállalkozást. Ilyen helyzet többek között a személyes szolgáltatásokra vonatkozó szerződéseknél áll fenn. Olyan rendszerről van szó, amelyben minden olyan ajánlattevő, amelyik megfelel a minőségi kritériumoknak és elfogadja az ajánlatkérő szerv által meghatározott (maximum)árat, keretszerződést kap. Ezután a polgárok dönthetnek arról, hogy melyik szervezettől kívánják igénybe venni a személyes szolgáltatást.

| 27. | Az ingadozó árú szerződésekre vonatkozó eljárás. Egyes piacokat, például az energiapiacot, ingadozó árak jellemzik. Az ilyen piacokkal kapcsolatos szerződéseknél ésszerű minél rövidebb fellebbezési határidőt megállapítani. A pályázók ajánlatai ugyanis az ajánlattétel napján érvényes energiaárakon alapulnak. Javasoljuk, hogy az új irányelv az ilyen piacok tekintetében megfelelően kiigazított fellebbezési határidőkről rendelkezzen. |
| --- | --- |

27.

Az ingadozó árú szerződésekre vonatkozó eljárás. Egyes piacokat, például az energiapiacot, ingadozó árak jellemzik. Az ilyen piacokkal kapcsolatos szerződéseknél ésszerű minél rövidebb fellebbezési határidőt megállapítani. A pályázók ajánlatai ugyanis az ajánlattétel napján érvényes energiaárakon alapulnak. Javasoljuk, hogy az új irányelv az ilyen piacok tekintetében megfelelően kiigazított fellebbezési határidőkről rendelkezzen.

A küszöbértékek módosítása

| 28. | Az RB üdvözli, hogy az Európai Bizottság megfontolás tárgyává teszi a küszöbértékeket. Az RB ajánlja, hogy az új küszöbértékek meghatározása előtt vizsgálják meg, hogy mely küszöböknél van szó külföldi érdekről. Ez azt jelenti, hogy a beszerzési és szolgáltatási küszöbértékek a jelenleginél jóval magasabb szinten kerülnek meghatározásra. Ha feltételezhető, hogy nincs szó külföldi érdekről, az ajánlatkérő szerveket meg lehet kímélni az európai közbeszerzési eljárás terheitől. Az RB úgy véli, hogy a jóval magasabb küszöbértékek szükségességének meg kell jelennie a közbeszerzésről szóló WTO-megállapodás bármely újratárgyalásában. |
| --- | --- |

28.

Az RB üdvözli, hogy az Európai Bizottság megfontolás tárgyává teszi a küszöbértékeket. Az RB ajánlja, hogy az új küszöbértékek meghatározása előtt vizsgálják meg, hogy mely küszöböknél van szó külföldi érdekről. Ez azt jelenti, hogy a beszerzési és szolgáltatási küszöbértékek a jelenleginél jóval magasabb szinten kerülnek meghatározásra. Ha feltételezhető, hogy nincs szó külföldi érdekről, az ajánlatkérő szerveket meg lehet kímélni az európai közbeszerzési eljárás terheitől. Az RB úgy véli, hogy a jóval magasabb küszöbértékek szükségességének meg kell jelennie a közbeszerzésről szóló WTO-megállapodás bármely újratárgyalásában.

Az átláthatóság elve

| 29. | Általánosságban. Nem mindig világos, hogy határokon átnyúló érdekről van-e szó. Ez sok esetben piackutatást igényel, ami pedig többletköltséggel jár az ajánlatkérő szervek számára. Hasznos volna – mivel az ajánlatkérő szerveknek nagyobb biztonságot nyújtana – annak egyértelművé tétele, mi értendő azon, hogy „határokon átnyúló”. Ezért az RB ajánlja, hogy az Európai Bizottság állítson össze egy jegyzéket az olyan területekről/piacokról, amelyek tekintetében szerepet játszik a határokon átnyúló szempont. Különbséget kell tenni abban is, hogy ez az egész tagállamra vagy csak a határvidékekre érvényes. |
| --- | --- |

29.

Általánosságban. Nem mindig világos, hogy határokon átnyúló érdekről van-e szó. Ez sok esetben piackutatást igényel, ami pedig többletköltséggel jár az ajánlatkérő szervek számára. Hasznos volna – mivel az ajánlatkérő szerveknek nagyobb biztonságot nyújtana – annak egyértelművé tétele, mi értendő azon, hogy „határokon átnyúló”. Ezért az RB ajánlja, hogy az Európai Bizottság állítson össze egy jegyzéket az olyan területekről/piacokról, amelyek tekintetében szerepet játszik a határokon átnyúló szempont. Különbséget kell tenni abban is, hogy ez az egész tagállamra vagy csak a határvidékekre érvényes.

| 30. | Az RB „nem”-mel válaszol az Európai Bizottságnak arra a kérdésére, hogy nem kellene-e arra kötelezni az ajánlatkérő szerveket, hogy nagy értékű szerződések esetén több nyelven fogalmazzák meg az ajánlati feltételeket, illetve idegen nyelvű ajánlatokat is fogadjanak. Ez jelentősen növelné az adminisztratív terheket, és valószínűleg csak igen szerény eredménnyel járna a külföldi ajánlatok támogatását illetően. |
| --- | --- |

30.

Az RB „nem”-mel válaszol az Európai Bizottságnak arra a kérdésére, hogy nem kellene-e arra kötelezni az ajánlatkérő szerveket, hogy nagy értékű szerződések esetén több nyelven fogalmazzák meg az ajánlati feltételeket, illetve idegen nyelvű ajánlatokat is fogadjanak. Ez jelentősen növelné az adminisztratív terheket, és valószínűleg csak igen szerény eredménnyel járna a külföldi ajánlatok támogatását illetően.

| 31. | Az európai küszöbérték alatti szerződések. Az RB úgy véli, hogy az európai küszöbérték alatti szerződésekre nem kellene alkalmazni a „határokon átnyúló” fogalmat. A jelenlegi gyakorlatból ugyanis kitűnik, hogy az európai küszöbértéket túllépő szerződések között csak igen kevés olyan van, amelyre külföldi pályázók tettek ajánlatot. Az RB ajánlja, hogy az Európai Bizottság folytasson vizsgálatot az ezzel kapcsolatos számértékek kimutatására. Ennek függvényében lehet majd meghatározni, hogy kell-e egyáltalán foglalkozni az európai küszöbérték alatti szerződések „határokon átnyúló” kategorizálásával. |
| --- | --- |

31.

Az európai küszöbérték alatti szerződések. Az RB úgy véli, hogy az európai küszöbérték alatti szerződésekre nem kellene alkalmazni a „határokon átnyúló” fogalmat. A jelenlegi gyakorlatból ugyanis kitűnik, hogy az európai küszöbértéket túllépő szerződések között csak igen kevés olyan van, amelyre külföldi pályázók tettek ajánlatot. Az RB ajánlja, hogy az Európai Bizottság folytasson vizsgálatot az ezzel kapcsolatos számértékek kimutatására. Ennek függvényében lehet majd meghatározni, hogy kell-e egyáltalán foglalkozni az európai küszöbérték alatti szerződések „határokon átnyúló” kategorizálásával.

| 32. | Kizárt szerződések. Nem világos, hogy a kizárt szerződéseknél mennyiben játszik szerepet az átláthatóság elve. Egyes kivételek, például a szolgáltatásokra vonatkozó koncessziós megállapodások esetében ez kézenfekvőbb, míg más kivételekre, például a munkaügyi megállapodásokra és a földügyletekre, nem kellene, hogy érvényes legyen az átláthatóság elve. Az RB kéri, hogy az Európai Bizottság tegye egyértelművé, mely kizárt szerződésekre érvényes az átláthatóság elve. |
| --- | --- |

32.

Kizárt szerződések. Nem világos, hogy a kizárt szerződéseknél mennyiben játszik szerepet az átláthatóság elve. Egyes kivételek, például a szolgáltatásokra vonatkozó koncessziós megállapodások esetében ez kézenfekvőbb, míg más kivételekre, például a munkaügyi megállapodásokra és a földügyletekre, nem kellene, hogy érvényes legyen az átláthatóság elve. Az RB kéri, hogy az Európai Bizottság tegye egyértelművé, mely kizárt szerződésekre érvényes az átláthatóság elve.

| 33. | B-szolgáltatások. Az RB ajánlja, hogy azok a B-szolgáltatások, amelyek az A- és B-szolgáltatások jegyzékének értékelése után kerültek a B-szolgáltatások listájára, ne tartozzanak az átláthatósági elv hatálya alá, és javasolja, hogy ezt az Európai Bizottság építse bele az új irányelvbe. |
| --- | --- |

33.

B-szolgáltatások. Az RB ajánlja, hogy azok a B-szolgáltatások, amelyek az A- és B-szolgáltatások jegyzékének értékelése után kerültek a B-szolgáltatások listájára, ne tartozzanak az átláthatósági elv hatálya alá, és javasolja, hogy ezt az Európai Bizottság építse bele az új irányelvbe.

Az A- és B-szolgáltatások új rendszerezése

| 34. | Az RB arra szólít fel, hogy őrizzük meg a jelenlegi A és B szolgáltatási kategóriákba történő felosztást. A B-szolgáltatások listájához azok a területek tartoznak, amelyek nem a határokon átnyúló versenyre vonatkoznak, illetve azok, amelyek olyan személyes elemeket tartalmaznak, hogy nem kívánatos az európai közbeszerzés, mint például az egészségügyi vagy a szociális szolgáltatásoknál. Ez utóbbi esetben azon van a fő hangsúly, hogy a megbízó, illetve a felhasználó/beteg bízzon a szerződést végrehajtó személyben. Ezek gyakran szubjektív kritériumok, amelyek nem illenek egy közbeszerzési eljárásba. Az RB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a határokon átnyúló kereskedelemre nem alkalmas A-szolgáltatásokat helyezze át a B-szolgáltatások listájára. Emellett arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fejlesszen ki olyan eszközöket, amelyek megkönnyítik a helyi és regionális önkormányzatok számára annak eldöntését, hogy a konkrét közbeszerzési pályázatokra az A- vagy a B-szolgáltatások melléklete vonatkozik-e. |
| --- | --- |

34.

Az RB arra szólít fel, hogy őrizzük meg a jelenlegi A és B szolgáltatási kategóriákba történő felosztást. A B-szolgáltatások listájához azok a területek tartoznak, amelyek nem a határokon átnyúló versenyre vonatkoznak, illetve azok, amelyek olyan személyes elemeket tartalmaznak, hogy nem kívánatos az európai közbeszerzés, mint például az egészségügyi vagy a szociális szolgáltatásoknál. Ez utóbbi esetben azon van a fő hangsúly, hogy a megbízó, illetve a felhasználó/beteg bízzon a szerződést végrehajtó személyben. Ezek gyakran szubjektív kritériumok, amelyek nem illenek egy közbeszerzési eljárásba. Az RB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a határokon átnyúló kereskedelemre nem alkalmas A-szolgáltatásokat helyezze át a B-szolgáltatások listájára. Emellett arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fejlesszen ki olyan eszközöket, amelyek megkönnyítik a helyi és regionális önkormányzatok számára annak eldöntését, hogy a konkrét közbeszerzési pályázatokra az A- vagy a B-szolgáltatások melléklete vonatkozik-e.

| 35. | Az RB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy értékelje ki a közös közbeszerzési szójegyzéket (CPV). A CPV-kódok és a hozzá tartozó szolgáltatások nehezen értelmezhetők és kérdéseket vetnek fel. Az RB világos magyarázatot vagy útmutatót kér a CPV-kódokhoz. |
| --- | --- |

35.

Az RB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy értékelje ki a közös közbeszerzési szójegyzéket (CPV). A CPV-kódok és a hozzá tartozó szolgáltatások nehezen értelmezhetők és kérdéseket vetnek fel. Az RB világos magyarázatot vagy útmutatót kér a CPV-kódokhoz.

Kizárások

| 36. | Az RB ajánlja, hogy fordítsanak figyelmet a kizárt szerződésekkel kapcsolatos szabályokra. Mérlegelni kell a szabályok egyértelműsítését és kiegészítését. Nem világos például, hogy mely pénzügyi szolgáltatások tartoznak a 16. cikk d) pontjának kivételeihez, és mikor beszélhetünk A-szolgáltatásról a pénzügyi szolgáltatások vonatkozásában (6. kategória). |
| --- | --- |

36.

Az RB ajánlja, hogy fordítsanak figyelmet a kizárt szerződésekkel kapcsolatos szabályokra. Mérlegelni kell a szabályok egyértelműsítését és kiegészítését. Nem világos például, hogy mely pénzügyi szolgáltatások tartoznak a 16. cikk d) pontjának kivételeihez, és mikor beszélhetünk A-szolgáltatásról a pénzügyi szolgáltatások vonatkozásában (6. kategória).

| 37. | Az RB az új irányelvben egy kizárás bevezetését kéri az ajánlatkérő szervek közötti szerződések esetére. Mivel a kormányzatok kötelessége, hogy felelős módon kezeljék a polgároktól származó adóbevételt, kívánatos, hogy a kormányzatok – költségtérítés ellenében – közbeszerzési kötelezettség nélkül igénybe vehessék egymás szakértelmét. Az ilyen kizárás jelentős mértékben javítaná az EU jogi keretének koherenciáját, és megoldást nyújtana a helyi és regionális önkormányzatok közbeszerzéssel kapcsolatos egyik legsürgetőbb aktuális problémájára. |
| --- | --- |

37.

Az RB az új irányelvben egy kizárás bevezetését kéri az ajánlatkérő szervek közötti szerződések esetére. Mivel a kormányzatok kötelessége, hogy felelős módon kezeljék a polgároktól származó adóbevételt, kívánatos, hogy a kormányzatok – költségtérítés ellenében – közbeszerzési kötelezettség nélkül igénybe vehessék egymás szakértelmét. Az ilyen kizárás jelentős mértékben javítaná az EU jogi keretének koherenciáját, és megoldást nyújtana a helyi és regionális önkormányzatok közbeszerzéssel kapcsolatos egyik legsürgetőbb aktuális problémájára.

| 38. | Az ajánlatkérő szervek komoly gondokba ütköznek az ikt-rendszerekkel kapcsolatos közbeszerzéseknél. Az ajánlatkérő szervek ikt-környezete különböző, egymással összefüggő rendszerekből áll. Következésképpen a kiegészítő szerződésekre, például a külön licencekre és a megfelelő új modulokra nem lehet minden további nélkül pályázatot kiírni: súlyos nehézségek jelentkezhetnek mind technikai, mind költség szempontból. Ezért az RB ajánlja, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg, nem lehet-e az új irányelvben ilyen értelemben kibővíteni a kivételek lehetőségét és/vagy új eljárást bevezetni az ikt-rendszerekre, amelynek során a verseny nem a gyártó, hanem a beszállító szintjén zajlik egy konkrét márkára irányuló kereslet kielégítése érdekében. |
| --- | --- |

38.

Az ajánlatkérő szervek komoly gondokba ütköznek az ikt-rendszerekkel kapcsolatos közbeszerzéseknél. Az ajánlatkérő szervek ikt-környezete különböző, egymással összefüggő rendszerekből áll. Következésképpen a kiegészítő szerződésekre, például a külön licencekre és a megfelelő új modulokra nem lehet minden további nélkül pályázatot kiírni: súlyos nehézségek jelentkezhetnek mind technikai, mind költség szempontból. Ezért az RB ajánlja, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg, nem lehet-e az új irányelvben ilyen értelemben kibővíteni a kivételek lehetőségét és/vagy új eljárást bevezetni az ikt-rendszerekre, amelynek során a verseny nem a gyártó, hanem a beszállító szintjén zajlik egy konkrét márkára irányuló kereslet kielégítése érdekében.

| 39. | Az RB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy ösztönözni kell az innovációt. A közbeszerzési jog miatt az ajánlatkérő szervek nem tudnak minden további nélkül új innovatív termékeket beszerezni. Az RB javasolja az Európai Bizottságnak, hogy keresse a lehetőségeket a mentesítésre, például olyan mentesítésre, amely két évig lehetne érvényben attól a naptól számítva, hogy a találmányra megadták az elismert szabadalmat. |
| --- | --- |

39.

Az RB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy ösztönözni kell az innovációt. A közbeszerzési jog miatt az ajánlatkérő szervek nem tudnak minden további nélkül új innovatív termékeket beszerezni. Az RB javasolja az Európai Bizottságnak, hogy keresse a lehetőségeket a mentesítésre, például olyan mentesítésre, amely két évig lehetne érvényben attól a naptól számítva, hogy a találmányra megadták az elismert szabadalmat.

Előzetes teljesítmény (past performance)

| 40. | Az RB úgy véli, hogy az ajánlatkérő szerveknek lehetőséget kell adni arra, hogy a szerződő feleikkel korábban gyűjtött tapasztalataikat későbbi közbeszerzések során felhasználják. Fontos, hogy a nem megfelelő végeredmény miatt kedvezőtlen tapasztalatokat is be lehessen számítani. Jelenleg a (szándékosan) rossz teljesítményt nyújtó fél egy újabb közbeszerzésnél elvileg újra pályázhat, még akkor is, ha az új közbeszerzést kizárólag azért kell elindítani, mert a szerződtetett fél otthagyta a munkát. Ez a kapcsolati zavarok, a megingott bizalom és az adott teljesítmény miatt gyakran nem kívánatos. Az RB olyan rendszert ajánl, amely lehetővé teszi, hogy az adott vállalkozással gyűjtött saját tapasztalatokat is figyelembe vegyék. Magától értetődik, hogy garantálni kell az objektivitást. Erre alkalmas eszköz az előző szerződések hivatalos értékelési jelentésének alkalmazása, illetve a kizárás időbeli korlátozásának bevezetése. |
| --- | --- |

40.

Az RB úgy véli, hogy az ajánlatkérő szerveknek lehetőséget kell adni arra, hogy a szerződő feleikkel korábban gyűjtött tapasztalataikat későbbi közbeszerzések során felhasználják. Fontos, hogy a nem megfelelő végeredmény miatt kedvezőtlen tapasztalatokat is be lehessen számítani. Jelenleg a (szándékosan) rossz teljesítményt nyújtó fél egy újabb közbeszerzésnél elvileg újra pályázhat, még akkor is, ha az új közbeszerzést kizárólag azért kell elindítani, mert a szerződtetett fél otthagyta a munkát. Ez a kapcsolati zavarok, a megingott bizalom és az adott teljesítmény miatt gyakran nem kívánatos. Az RB olyan rendszert ajánl, amely lehetővé teszi, hogy az adott vállalkozással gyűjtött saját tapasztalatokat is figyelembe vegyék. Magától értetődik, hogy garantálni kell az objektivitást. Erre alkalmas eszköz az előző szerződések hivatalos értékelési jelentésének alkalmazása, illetve a kizárás időbeli korlátozásának bevezetése.

A kötelező közbeszerzés definíciója

| 41. | Az RB szorgalmazza, hogy az új irányelv alkalmazási területét korlátozzák az ajánlatkérő szerv általi beszerzésekre. Ezt az álláspontot az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata is alátámasztja. Az Európai Bíróság kimondta, hogy az irányelv alkalmazási területének meghatározásához közvetlen gazdasági érdekről kell, hogy legyen szó. A – például területfejlesztéssel és támogatáselosztással kapcsolatos – általános megállapodások nem tartozhatnak e meghatározás alá. A – például munkával szembeni – elvárások puszta megfogalmazása még nem jár pénzügyi következményekkel és közbeszerzési kötelezettséggel. Az ajánlatkérő szerveknek ugyanis közfeladataik elvégzéséhez szabad kezet kell kapniuk abban, hogy a megfelelő irányítás érdekében elvárásokat fogalmazzanak meg. Az RB ajánlja, hogy az idevonatkozó ítélkezési gyakorlat kodifikációja révén tegyék egyértelműbbé a kötelező közbeszerzés definícióját. |
| --- | --- |

41.

Az RB szorgalmazza, hogy az új irányelv alkalmazási területét korlátozzák az ajánlatkérő szerv általi beszerzésekre. Ezt az álláspontot az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata is alátámasztja. Az Európai Bíróság kimondta, hogy az irányelv alkalmazási területének meghatározásához közvetlen gazdasági érdekről kell, hogy legyen szó. A – például területfejlesztéssel és támogatáselosztással kapcsolatos – általános megállapodások nem tartozhatnak e meghatározás alá. A – például munkával szembeni – elvárások puszta megfogalmazása még nem jár pénzügyi következményekkel és közbeszerzési kötelezettséggel. Az ajánlatkérő szerveknek ugyanis közfeladataik elvégzéséhez szabad kezet kell kapniuk abban, hogy a megfelelő irányítás érdekében elvárásokat fogalmazzanak meg. Az RB ajánlja, hogy az idevonatkozó ítélkezési gyakorlat kodifikációja révén tegyék egyértelműbbé a kötelező közbeszerzés definícióját.

| 42. | Az ajánlatkérő szerveknek nehézségeik vannak az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés definíciójával. Az RB szerint kérdéseket vet fel az a kritérium, hogy „az ajánlatkérő szerv által megállapított követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetve módon történő kivitelezése”. Az RB ajánlja e definíció kiigazítását és egyszerűsítését. |
| --- | --- |

42.

Az ajánlatkérő szerveknek nehézségeik vannak az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés definíciójával. Az RB szerint kérdéseket vet fel az a kritérium, hogy „az ajánlatkérő szerv által megállapított követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetve módon történő kivitelezése”. Az RB ajánlja e definíció kiigazítását és egyszerűsítését.

Közjogi intézmények

| 43. | Az RB kéri, hogy szenteljenek figyelmet a kis közjogi intézmények helyzetének. A szóban forgó intézmények számára a közbeszerzési kötelezettség aránytalanul nagy terhet jelent. |
| --- | --- |

43.

Az RB kéri, hogy szenteljenek figyelmet a kis közjogi intézmények helyzetének. A szóban forgó intézmények számára a közbeszerzési kötelezettség aránytalanul nagy terhet jelent.

| 44. | Ki kell igazítani a közjogi intézmény definícióját. A vállalkozások számára nehéz kideríteni, hogy közjogi intézménnyel van-e dolguk. A definícióban ugyanis pénzügyi és felügyeleti kritériumok is szerepelnek, amelyeket harmadik felek nem tudnak ellenőrizni. Nem beszélve arról, hogy az Európai Bíróság megtöltötte tartalommal a közjogi intézményre vonatkozó kritériumokat. Az RB ajánlja, hogy az Európai Bizottság dolgozza ki a közjogi intézmény fogalmának új definícióját. |
| --- | --- |

44.

Ki kell igazítani a közjogi intézmény definícióját. A vállalkozások számára nehéz kideríteni, hogy közjogi intézménnyel van-e dolguk. A definícióban ugyanis pénzügyi és felügyeleti kritériumok is szerepelnek, amelyeket harmadik felek nem tudnak ellenőrizni. Nem beszélve arról, hogy az Európai Bíróság megtöltötte tartalommal a közjogi intézményre vonatkozó kritériumokat. Az RB ajánlja, hogy az Európai Bizottság dolgozza ki a közjogi intézmény fogalmának új definícióját.

Kelt Brüsszelben, 2011. május 11-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

| 1.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 192/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 192/10

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Az EU fejlesztéspolitikája az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés támogatására – Az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele

2011/C 192/03

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | osztja az Európai Bizottság azon nézetét, amely szerint a bizonyos társadalmi kérdésekben tapasztalható előrehaladás ellenére még sokat kell tenni azon fejlesztési célok megvalósulásáért, amelyeket a nemzetközi közösség kitűzött magának több mint egy évtizeddel ezelőtt a Millenniumi Nyilatkozatban; |
| --- | --- |

—

osztja az Európai Bizottság azon nézetét, amely szerint a bizonyos társadalmi kérdésekben tapasztalható előrehaladás ellenére még sokat kell tenni azon fejlesztési célok megvalósulásáért, amelyeket a nemzetközi közösség kitűzött magának több mint egy évtizeddel ezelőtt a Millenniumi Nyilatkozatban;

| — | úgy látja, hogy jobban oda kellene figyelni a fejlesztés finanszírozására rendelkezésre álló erőforrásokkal kapcsolatos tényezőkre, fenntartva a segélyezésre vállalt kötelezettségeket, elősegítve a fejlődő országok saját erőforrásainak mozgósítását, megerősítve azok pénzügyi rendszereit, küzdve a korrupció ellen, ösztönözve az adóelkerülés, a tőkekiáramlás és az illegális pénzmozgások elleni küzdelmet, továbbá támogatva az új finanszírozási források keresését; |
| --- | --- |

—

úgy látja, hogy jobban oda kellene figyelni a fejlesztés finanszírozására rendelkezésre álló erőforrásokkal kapcsolatos tényezőkre, fenntartva a segélyezésre vállalt kötelezettségeket, elősegítve a fejlődő országok saját erőforrásainak mozgósítását, megerősítve azok pénzügyi rendszereit, küzdve a korrupció ellen, ösztönözve az adóelkerülés, a tőkekiáramlás és az illegális pénzmozgások elleni küzdelmet, továbbá támogatva az új finanszírozási források keresését;

| — | sajnálja, hogy bár a fejlesztési támogatások és az együttműködési programok keretében a helyi és regionális önkormányzatok által játszott szerepet elismeri az Európai Bizottság, azt nem veszi tekintetbe a zöld könyv, hogy az Európai Unió hatékonyságra és széles körű társadalmi támogatottságra törekvő együttműködési politikájában is egyre jelentősebb szerep hárul rájuk; ezért arra buzdít, hogy szánjanak nagyobb szerepet a helyi és regionális önkormányzatoknak a széles társadalmi bázisú fejlődés ösztönzésében, a hatékony irányítási szervek fejlődő országokban történő felállításában és egy környezetileg fenntartható energetikai modell bevezetésében; |
| --- | --- |

—

sajnálja, hogy bár a fejlesztési támogatások és az együttműködési programok keretében a helyi és regionális önkormányzatok által játszott szerepet elismeri az Európai Bizottság, azt nem veszi tekintetbe a zöld könyv, hogy az Európai Unió hatékonyságra és széles körű társadalmi támogatottságra törekvő együttműködési politikájában is egyre jelentősebb szerep hárul rájuk; ezért arra buzdít, hogy szánjanak nagyobb szerepet a helyi és regionális önkormányzatoknak a széles társadalmi bázisú fejlődés ösztönzésében, a hatékony irányítási szervek fejlődő országokban történő felállításában és egy környezetileg fenntartható energetikai modell bevezetésében;

| — | azt szeretné, ha az európai fejlesztési politika felülvizsgálata és az európai konszenzus a Helyi hatóságok, a fejlesztés tevékeny szereplői című, a helyi önkormányzatok helyét, szerepét és hozzáadott értékét e területen és ezekben a szakpolitikákban kiemelő közleményben kijelölt utat követné. Ezért, valamint abból a célból, hogy ösztönözze a cseréket és olyan fórumot kínáljon, ahol a regionális és helyi önkormányzatok hangot adhatnak a fejlesztési együttműködésre vonatkozó véleményüknek, az RB elkötelezi magát amellett, hogy folytatja az Európai Bizottsággal a decentralizált együttműködéssel kapcsolatos éves konferencia megszervezésére irányuló szoros együttműködését. |
| --- | --- |

—

azt szeretné, ha az európai fejlesztési politika felülvizsgálata és az európai konszenzus a Helyi hatóságok, a fejlesztés tevékeny szereplői című, a helyi önkormányzatok helyét, szerepét és hozzáadott értékét e területen és ezekben a szakpolitikákban kiemelő közleményben kijelölt utat követné. Ezért, valamint abból a célból, hogy ösztönözze a cseréket és olyan fórumot kínáljon, ahol a regionális és helyi önkormányzatok hangot adhatnak a fejlesztési együttműködésre vonatkozó véleményüknek, az RB elkötelezi magát amellett, hogy folytatja az Európai Bizottsággal a decentralizált együttműködéssel kapcsolatos éves konferencia megszervezésére irányuló szoros együttműködését.

| Előadó | Jesús GAMALLO ALLER (ES/EPP), Galicia regionális kormányának külügyekért és az Európai Unióval fenntartott kapcsolatokért felelős főigazgatója |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | Zöld könyv – Az EU fejlesztéspolitikája az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés támogatására – Az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele
  COM(2010) 629 végleges |

Előadó

Jesús GAMALLO ALLER (ES/EPP), Galicia regionális kormányának külügyekért és az Európai Unióval fenntartott kapcsolatokért felelős főigazgatója

Referenciaszöveg

Zöld könyv – Az EU fejlesztéspolitikája az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés támogatására – Az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele

COM(2010) 629 végleges

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

| 1. | osztja az Európai Bizottság azon nézetét, amely szerint a bizonyos társadalmi kérdésekben tapasztalható előrehaladás ellenére még sokat kell tenni azon fejlesztési célok megvalósulásáért, amelyeket a nemzetközi közösség kitűzött magának több mint egy évtizeddel ezelőtt a Millenniumi Nyilatkozatban; |
| --- | --- |

1.

osztja az Európai Bizottság azon nézetét, amely szerint a bizonyos társadalmi kérdésekben tapasztalható előrehaladás ellenére még sokat kell tenni azon fejlesztési célok megvalósulásáért, amelyeket a nemzetközi közösség kitűzött magának több mint egy évtizeddel ezelőtt a Millenniumi Nyilatkozatban;

| 2. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében növelni kellene az EU fejlesztési politikája által elérhető hatást és hozzáadott értéket. Úgy véli, hogy erre még inkább szükség van egy olyan súlyos gazdasági válság összefüggésében, mint amely most a donorok nagy részét sújtja; |
| --- | --- |

2.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében növelni kellene az EU fejlesztési politikája által elérhető hatást és hozzáadott értéket. Úgy véli, hogy erre még inkább szükség van egy olyan súlyos gazdasági válság összefüggésében, mint amely most a donorok nagy részét sújtja;

| 3. | sajnálja, hogy a zöld könyv nem elemzi alaposan az EU együttműködési tevékenységei által létrehozott hozzáadott érték meghatározásához szükséges kritériumokat, nem veszi jobban fontolóra az eredmények alaposabb hatásvizsgálatának szükségességét, és nem javasol lépéseket a párizsi menetrend és az accrai cselekvési program, valamint a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzusból és az EU magatartási kódexéből eredő kötelezettségvállalások útján való továbbhaladásra; |
| --- | --- |

3.

sajnálja, hogy a zöld könyv nem elemzi alaposan az EU együttműködési tevékenységei által létrehozott hozzáadott érték meghatározásához szükséges kritériumokat, nem veszi jobban fontolóra az eredmények alaposabb hatásvizsgálatának szükségességét, és nem javasol lépéseket a párizsi menetrend és az accrai cselekvési program, valamint a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzusból és az EU magatartási kódexéből eredő kötelezettségvállalások útján való továbbhaladásra;

| 4. | úgy látja, hogy jobban oda kellene figyelni a fejlesztés finanszírozására rendelkezésre álló erőforrásokkal kapcsolatos tényezőkre, fenntartva a segélyezésre vállalt kötelezettségeket, elősegítve a fejlődő országok saját erőforrásainak mozgósítását, megerősítve azok pénzügyi rendszereit, küzdve a korrupció ellen, ösztönözve az adóelkerülés, a tőkekiáramlás és az illegális pénzmozgások elleni küzdelmet, továbbá támogatva az új finanszírozási források keresését; |
| --- | --- |

4.

úgy látja, hogy jobban oda kellene figyelni a fejlesztés finanszírozására rendelkezésre álló erőforrásokkal kapcsolatos tényezőkre, fenntartva a segélyezésre vállalt kötelezettségeket, elősegítve a fejlődő országok saját erőforrásainak mozgósítását, megerősítve azok pénzügyi rendszereit, küzdve a korrupció ellen, ösztönözve az adóelkerülés, a tőkekiáramlás és az illegális pénzmozgások elleni küzdelmet, továbbá támogatva az új finanszírozási források keresését;

| 5. | meg van győződve arról, hogy a világosan meghatározott, szisztematikusan nyomon követett és értékelt, célzott segélynyújtási intézkedések igen hasznos befektetések a donorok részéről. Befektetés a szabadságba és az igazságba, mivel előmozdítja olyan társadalmak kialakulását, amelyekben jobban érvényesül az igazság, és erősebben meggyökerezett az emberi jogok tiszteletben tartása. Befektetés a fejlődés és a jólét lehetőségeibe, hiszen ha egyesek előrehaladnak, az egy olyan világban, ahol minden kölcsönösen függ egymástól, stabilitást és dinamizmust eredményezhet másoknak. A segélynyújtás ugyanakkor befektetést jelent a biztonságba is, mert mérsékli a feszültségeket, és javítja a nemzetközi rendszer irányíthatóságát; |
| --- | --- |

5.

meg van győződve arról, hogy a világosan meghatározott, szisztematikusan nyomon követett és értékelt, célzott segélynyújtási intézkedések igen hasznos befektetések a donorok részéről. Befektetés a szabadságba és az igazságba, mivel előmozdítja olyan társadalmak kialakulását, amelyekben jobban érvényesül az igazság, és erősebben meggyökerezett az emberi jogok tiszteletben tartása. Befektetés a fejlődés és a jólét lehetőségeibe, hiszen ha egyesek előrehaladnak, az egy olyan világban, ahol minden kölcsönösen függ egymástól, stabilitást és dinamizmust eredményezhet másoknak. A segélynyújtás ugyanakkor befektetést jelent a biztonságba is, mert mérsékli a feszültségeket, és javítja a nemzetközi rendszer irányíthatóságát;

| 6. | ismét hangsúlyozza abbéli meggyőződését, hogy a nemzetközi segélynyújtás csak egy része azon tényezőknek, amelyek kedvezhetnek a fejlődési folyamatoknak a legszegényebb országokban. Ezért koherensebbé kell tenni a donorországok által megvalósított politikákat, és úgy kell kialakítani a nemzetközi tranzakciókat szabályozó kereteket, valamint a gazdag országok által nyújtott agrártámogatásokat, hogy azok a lehető legméltányosabban osszák el a globalizáció által kínált fejlődési lehetőségeket. Sajnálja azonban, hogy ezekkel a vonatkozásokkal nem foglalkozik kellőképpen a zöld könyv, annak ellenére, hogy azokat az ENSZ és a G–20 csoport keretében a nemzetközi csúcstalálkozókon is tárgyalják; |
| --- | --- |

6.

ismét hangsúlyozza abbéli meggyőződését, hogy a nemzetközi segélynyújtás csak egy része azon tényezőknek, amelyek kedvezhetnek a fejlődési folyamatoknak a legszegényebb országokban. Ezért koherensebbé kell tenni a donorországok által megvalósított politikákat, és úgy kell kialakítani a nemzetközi tranzakciókat szabályozó kereteket, valamint a gazdag országok által nyújtott agrártámogatásokat, hogy azok a lehető legméltányosabban osszák el a globalizáció által kínált fejlődési lehetőségeket. Sajnálja azonban, hogy ezekkel a vonatkozásokkal nem foglalkozik kellőképpen a zöld könyv, annak ellenére, hogy azokat az ENSZ és a G–20 csoport keretében a nemzetközi csúcstalálkozókon is tárgyalják;

| 7. | sajnálja, hogy bár a fejlesztési támogatások és az együttműködési programok keretében a helyi és regionális önkormányzatok által játszott szerepet elismeri az Európai Bizottság, azt nem veszi tekintetbe a zöld könyv, hogy az Európai Unió hatékonyságra és széles körű társadalmi támogatottságra törekvő együttműködési politikájában is egyre jelentősebb szerep hárul rájuk; ezért arra buzdít, hogy szánjanak nagyobb szerepet a helyi és regionális önkormányzatoknak a széles társadalmi bázisú fejlődés ösztönzésében, a hatékony irányítási szervek fejlődő országokban történő felállításában és egy környezetileg fenntartható energetikai modell bevezetésében; |
| --- | --- |

7.

sajnálja, hogy bár a fejlesztési támogatások és az együttműködési programok keretében a helyi és regionális önkormányzatok által játszott szerepet elismeri az Európai Bizottság, azt nem veszi tekintetbe a zöld könyv, hogy az Európai Unió hatékonyságra és széles körű társadalmi támogatottságra törekvő együttműködési politikájában is egyre jelentősebb szerep hárul rájuk; ezért arra buzdít, hogy szánjanak nagyobb szerepet a helyi és regionális önkormányzatoknak a széles társadalmi bázisú fejlődés ösztönzésében, a hatékony irányítási szervek fejlődő országokban történő felállításában és egy környezetileg fenntartható energetikai modell bevezetésében;

| 8. | azt szeretné, ha az európai fejlesztési politika felülvizsgálata és az európai konszenzus a Helyi hatóságok, a fejlesztés tevékeny szereplői című, a helyi önkormányzatok helyét, szerepét és hozzáadott értékét e területen és ezekben a szakpolitikákban kiemelő közleményben kijelölt utat követné. Ezért, valamint abból a célból, hogy ösztönözze a cseréket és olyan fórumot kínáljon, ahol a regionális és helyi önkormányzatok hangot adhatnak a fejlesztési együttműködésre vonatkozó véleményüknek, az RB elkötelezi magát amellett, hogy folytatja az Európai Bizottsággal a decentralizált együttműködéssel kapcsolatos éves konferencia megszervezésére irányuló szoros együttműködését; |
| --- | --- |

8.

azt szeretné, ha az európai fejlesztési politika felülvizsgálata és az európai konszenzus a Helyi hatóságok, a fejlesztés tevékeny szereplői című, a helyi önkormányzatok helyét, szerepét és hozzáadott értékét e területen és ezekben a szakpolitikákban kiemelő közleményben kijelölt utat követné. Ezért, valamint abból a célból, hogy ösztönözze a cseréket és olyan fórumot kínáljon, ahol a regionális és helyi önkormányzatok hangot adhatnak a fejlesztési együttműködésre vonatkozó véleményüknek, az RB elkötelezi magát amellett, hogy folytatja az Európai Bizottsággal a decentralizált együttműködéssel kapcsolatos éves konferencia megszervezésére irányuló szoros együttműködését;

| 9. | emlékeztet a Régiók Bizottsága Tavaszi csomag: Az EU cselekvési terve a millenniumi fejlesztési célok megvalósítására című véleményére (CdR 116/2010), amelyben a következőket tervezték: „fontolóra lehetne venni, hogy a 100 000 helyi és regionális önkormányzat mindegyike – tiszteletben tartva az adott nemzeti jogszabályokat – áldozzon önkéntes alapon lakosonként évente legalább 1 eurót a fejlesztési támogatásra. Azok a helyi és regionális önkormányzatok, amelyek nem folytatnak közvetlenül decentralizált együttműködési tevékenységet, hozzájárulásukat egy, a helyi önkormányzatok fejlesztési támogatásának szentelt alapba fizethetnék be, a jelenlegi spanyolországi gyakorlatnak megfelelően. Ennek a hozzájárulásnak a keretében azokat a tevékenységeket is előtérbe lehetne állítani, amelyek közvetett módon segítik elő a fejlődést (például azáltal, hogy felhívják a figyelmet a világban tapasztalható szegénységre)”; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet a Régiók Bizottsága Tavaszi csomag: Az EU cselekvési terve a millenniumi fejlesztési célok megvalósítására című véleményére (CdR 116/2010), amelyben a következőket tervezték: „fontolóra lehetne venni, hogy a 100 000 helyi és regionális önkormányzat mindegyike – tiszteletben tartva az adott nemzeti jogszabályokat – áldozzon önkéntes alapon lakosonként évente legalább 1 eurót a fejlesztési támogatásra. Azok a helyi és regionális önkormányzatok, amelyek nem folytatnak közvetlenül decentralizált együttműködési tevékenységet, hozzájárulásukat egy, a helyi önkormányzatok fejlesztési támogatásának szentelt alapba fizethetnék be, a jelenlegi spanyolországi gyakorlatnak megfelelően. Ennek a hozzájárulásnak a keretében azokat a tevékenységeket is előtérbe lehetne állítani, amelyek közvetett módon segítik elő a fejlődést (például azáltal, hogy felhívják a figyelmet a világban tapasztalható szegénységre)”;

A fejlesztési politikák hatásának növelése

| 10. | osztja az Európai Bizottság azon nézetét, miszerint a segítségnyújtást olyan területekre lenne helyénvaló összpontosítani, „ahol nyilvánvaló hozzáadott érték mutatható fel”. Úgy véli azonban, hogy sem kritériumok, sem mutatók nem állnak rendelkezésre annak egyértelmű megállapításához, hogy hogyan lenne mérhető az EU együttműködési politikája révén előállított hozzáadott érték; |
| --- | --- |

10.

osztja az Európai Bizottság azon nézetét, miszerint a segítségnyújtást olyan területekre lenne helyénvaló összpontosítani, „ahol nyilvánvaló hozzáadott érték mutatható fel”. Úgy véli azonban, hogy sem kritériumok, sem mutatók nem állnak rendelkezésre annak egyértelmű megállapításához, hogy hogyan lenne mérhető az EU együttműködési politikája révén előállított hozzáadott érték;

| 11. | egyetért az Európai Bizottság azon ajánlásával, hogy meg kell erősíteni és javítani kell az EU együttműködési tevékenységeire vonatkozó hatásértékelési eljárásokat, és rávilágít, hogy az Uniónak számos lehetősége van arra, hogy olyan robusztusabb és innovatívabb eljárásokat vezessen be, mint például az EU-ban még újdonságnak számító véletlenszerű értékelési technikák alkalmazásából eredőek. Erre kellene törekedni a decentralizált együttműködés területén is; |
| --- | --- |

11.

egyetért az Európai Bizottság azon ajánlásával, hogy meg kell erősíteni és javítani kell az EU együttműködési tevékenységeire vonatkozó hatásértékelési eljárásokat, és rávilágít, hogy az Uniónak számos lehetősége van arra, hogy olyan robusztusabb és innovatívabb eljárásokat vezessen be, mint például az EU-ban még újdonságnak számító véletlenszerű értékelési technikák alkalmazásából eredőek. Erre kellene törekedni a decentralizált együttműködés területén is;

| 12. | azonos véleményen van az Európai Bizottsággal abban is, hogy kiemelten kell kezelni „az emberi fejlődést célzó növekedés” célkitűzését, legalább két okból. Először is azért, mert ezáltal korrigálható a segélyezést a korábbi években meghatározó irány, amikor is a súlyt a fejlődés szociális dimenzióira helyezték, amelyek az inkluzív gazdasági fejlődés nélkül nehezen fenntarthatók. Másodszor pedig azért, mert a válság napjainkban kihat számos fejlődő ország növekedési, szegénységmérséklési és munkahely-teremtési képességére; |
| --- | --- |

12.

azonos véleményen van az Európai Bizottsággal abban is, hogy kiemelten kell kezelni „az emberi fejlődést célzó növekedés” célkitűzését, legalább két okból. Először is azért, mert ezáltal korrigálható a segélyezést a korábbi években meghatározó irány, amikor is a súlyt a fejlődés szociális dimenzióira helyezték, amelyek az inkluzív gazdasági fejlődés nélkül nehezen fenntarthatók. Másodszor pedig azért, mert a válság napjainkban kihat számos fejlődő ország növekedési, szegénységmérséklési és munkahely-teremtési képességére;

| 13. | emlékeztet azonban arra, hogy a növekedés és a fejlődés nem szinonimák, és hogy a fejlődés a termelési kapacitások bővítésén kívül magában foglalja a szociális eredmények ösztönzését és a javaknak a térségben történő elosztását, az egész területen kiegyensúlyozottan érvényesülő és a legszegényebb rétegek számára is elérhető, fenntartható, helyi és regionális szintű fejlődésen keresztül; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet azonban arra, hogy a növekedés és a fejlődés nem szinonimák, és hogy a fejlődés a termelési kapacitások bővítésén kívül magában foglalja a szociális eredmények ösztönzését és a javaknak a térségben történő elosztását, az egész területen kiegyensúlyozottan érvényesülő és a legszegényebb rétegek számára is elérhető, fenntartható, helyi és regionális szintű fejlődésen keresztül;

| 14. | felhívja a figyelmet továbbá arra, hogy e területi alapú fejlődés életképessé tételéhez kulcsfontosságú a helyi és regionális önkormányzatok hozzájárulása, amelyek az önálló és fenntartható növekedés kialakításának alapvető szereplői; |
| --- | --- |

14.

felhívja a figyelmet továbbá arra, hogy e területi alapú fejlődés életképessé tételéhez kulcsfontosságú a helyi és regionális önkormányzatok hozzájárulása, amelyek az önálló és fenntartható növekedés kialakításának alapvető szereplői;

| 15. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy minden fejlesztési stratégia egyik legfontosabb feladatát a partnerországok intézményeinek megerősítése, valamint hatékonyságuk és legitimitásuk növelése képezi, javítva a gazdasági és szociális változási folyamat irányítási feltételeit; |
| --- | --- |

15.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy minden fejlesztési stratégia egyik legfontosabb feladatát a partnerországok intézményeinek megerősítése, valamint hatékonyságuk és legitimitásuk növelése képezi, javítva a gazdasági és szociális változási folyamat irányítási feltételeit;

| 16. | arra biztatja ugyanakkor az Európai Bizottságot, hogy fordítson több figyelmet a segélyfüggőségnek az intézmények színvonalára gyakorolt káros hatására, és helyezze jobban előtérbe a korrupció elleni határozott küzdelemmel és a fejlődő országok fiskális kapacitásának megerősítésével kapcsolatos feladatokat, mert azok által nemcsak az intézmények színvonala javítható, hanem csökkenthető a segélyfüggőség is, és növelhető a helyi erőforrások mozgósítására való képesség; |
| --- | --- |

16.

arra biztatja ugyanakkor az Európai Bizottságot, hogy fordítson több figyelmet a segélyfüggőségnek az intézmények színvonalára gyakorolt káros hatására, és helyezze jobban előtérbe a korrupció elleni határozott küzdelemmel és a fejlődő országok fiskális kapacitásának megerősítésével kapcsolatos feladatokat, mert azok által nemcsak az intézmények színvonala javítható, hanem csökkenthető a segélyfüggőség is, és növelhető a helyi erőforrások mozgósítására való képesség;

| 17. | aláhúzza ezenkívül, hogy annak elérésében, hogy legitimebb és hatékonyabb intézmények jöjjenek létre, döntő szerepet játszanak a decentralizációs folyamatok, amelyek révén a kormány közelebb hozható a polgárokhoz, a demokratikus értékek pedig meggyökereztethetők a társadalomban. E folyamatok elősegítésében alapvető szerepet kellene, hogy betöltsenek a helyi és regionális önkormányzatok, ezzel a szemponttal azonban a zöld könyv nem foglalkozik; |
| --- | --- |

17.

aláhúzza ezenkívül, hogy annak elérésében, hogy legitimebb és hatékonyabb intézmények jöjjenek létre, döntő szerepet játszanak a decentralizációs folyamatok, amelyek révén a kormány közelebb hozható a polgárokhoz, a demokratikus értékek pedig meggyökereztethetők a társadalomban. E folyamatok elősegítésében alapvető szerepet kellene, hogy betöltsenek a helyi és regionális önkormányzatok, ezzel a szemponttal azonban a zöld könyv nem foglalkozik;

| 18. | az Európai Bizottsággal azonos álláspontra helyezkedik azt illetően, hogy a fejlődéshez feltétlenül szükség van egy bizonyos fokú biztonság elérésére. Ehhez a donoroknak felül kell vizsgálniuk az egymással összefüggőnek tekintendő biztonsági és fejlesztési menetrendek közti kapcsolatokat. Emellett a labilis államokban ösztönözniük kell az intézmények megerősítését, az emberi jogok érvényesítését és a társadalmi kohézió megvalósítását korai előrejelző és preventív diplomáciai mechanizmusok bevezetése révén. Azt kéri ugyanakkor az Európai Bizottságtól, hogy tegye egyértelműbbé az e kérdésekkel kapcsolatos hatáskörmegoszlást az Unió együttműködésért felelős, illetve külügyi szervei között; |
| --- | --- |

18.

az Európai Bizottsággal azonos álláspontra helyezkedik azt illetően, hogy a fejlődéshez feltétlenül szükség van egy bizonyos fokú biztonság elérésére. Ehhez a donoroknak felül kell vizsgálniuk az egymással összefüggőnek tekintendő biztonsági és fejlesztési menetrendek közti kapcsolatokat. Emellett a labilis államokban ösztönözniük kell az intézmények megerősítését, az emberi jogok érvényesítését és a társadalmi kohézió megvalósítását korai előrejelző és preventív diplomáciai mechanizmusok bevezetése révén. Azt kéri ugyanakkor az Európai Bizottságtól, hogy tegye egyértelműbbé az e kérdésekkel kapcsolatos hatáskörmegoszlást az Unió együttműködésért felelős, illetve külügyi szervei között;

| 19. | osztja az Európai Bizottság azon nézetét, miszerint ha növelni kívánjuk a segélyezés hatékonyságát, akkor az európai donorok közötti koordinációnak „rendszeresebbé és hatékonyabbá kell válnia”. Időszerűnek érzi az Európai Bizottság által 2011-ben a Tanács elé terjesztendő, az egyes országok programozási ciklusainak összehangolására irányuló javaslatot. Emlékeztet továbbá arra, hogy a segélyezés összehangolásának javítása egyike a segélyek hatékonyságára vonatkozóan a párizsi menetrendben lefektetett elveknek, része a fejlesztési politikával kapcsolatos európai konszenzusnak, és szerepel az EU-t létrehozó dokumentumok (az Európai Közösséget létrehozó szerződés, az Európai Unióról szóló Maastrichti Szerződés és a Lisszaboni Szerződés) normatív elvei közt; |
| --- | --- |

19.

osztja az Európai Bizottság azon nézetét, miszerint ha növelni kívánjuk a segélyezés hatékonyságát, akkor az európai donorok közötti koordinációnak „rendszeresebbé és hatékonyabbá kell válnia”. Időszerűnek érzi az Európai Bizottság által 2011-ben a Tanács elé terjesztendő, az egyes országok programozási ciklusainak összehangolására irányuló javaslatot. Emlékeztet továbbá arra, hogy a segélyezés összehangolásának javítása egyike a segélyek hatékonyságára vonatkozóan a párizsi menetrendben lefektetett elveknek, része a fejlesztési politikával kapcsolatos európai konszenzusnak, és szerepel az EU-t létrehozó dokumentumok (az Európai Közösséget létrehozó szerződés, az Európai Unióról szóló Maastrichti Szerződés és a Lisszaboni Szerződés) normatív elvei közt;

| 20. | sajnálja azonban, hogy a zöld könyv nem utal egy másik, a koordinációt kiegészítő, óriási potenciállal rendelkező területre, nevezetesen arra, hogy jobb munkamegosztást kell kialakítani az európai donorok között. A munkamegosztásra pedig nemcsak a nemzeti szintű donorok között van szükség, hanem ezek és a szubnacionális (regionális és helyi) szintű donorok között is, mivel ez utóbbiak nagy szerepet játszanak több különböző uniós együttműködési rendszerben. Ezért határozottan arra kéri az Európai Bizottságot, hogy jelöljön ki közvetítőket a közös európai külügyi szolgálaton és a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóságon belül mind az Unió, mind a partnerországok helyi és regionális önkormányzatai számára. Ezenkívül elengedhetetlennek tartja egy külön pénzügyi keret létrehozását az európai uniós helyi és regionális önkormányzatok számára; |
| --- | --- |

20.

sajnálja azonban, hogy a zöld könyv nem utal egy másik, a koordinációt kiegészítő, óriási potenciállal rendelkező területre, nevezetesen arra, hogy jobb munkamegosztást kell kialakítani az európai donorok között. A munkamegosztásra pedig nemcsak a nemzeti szintű donorok között van szükség, hanem ezek és a szubnacionális (regionális és helyi) szintű donorok között is, mivel ez utóbbiak nagy szerepet játszanak több különböző uniós együttműködési rendszerben. Ezért határozottan arra kéri az Európai Bizottságot, hogy jelöljön ki közvetítőket a közös európai külügyi szolgálaton és a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóságon belül mind az Unió, mind a partnerországok helyi és regionális önkormányzatai számára. Ezenkívül elengedhetetlennek tartja egy külön pénzügyi keret létrehozását az európai uniós helyi és regionális önkormányzatok számára;

| 21. | úgy véli, hogy a megfelelő munkamegosztás felé való előrehaladáshoz a zöld könyvnek támogatnia kellene, hogy az EU segélypolitikájában olyan megközelítést jelenítsenek meg, amely nemcsak a célkitűzéseken, hanem a szereplőkön és a közöttük lévő feladatmegoszláson is alapul. E megközelítés előtérbe helyezné azt a szerepet, amelyet a helyi és regionális önkormányzatok tölthetnek be az együttműködési politika gazdagításában és hatékonyabbá tételében; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a megfelelő munkamegosztás felé való előrehaladáshoz a zöld könyvnek támogatnia kellene, hogy az EU segélypolitikájában olyan megközelítést jelenítsenek meg, amely nemcsak a célkitűzéseken, hanem a szereplőkön és a közöttük lévő feladatmegoszláson is alapul. E megközelítés előtérbe helyezné azt a szerepet, amelyet a helyi és regionális önkormányzatok tölthetnek be az együttműködési politika gazdagításában és hatékonyabbá tételében;

| 22. | emlékeztet arra, hogy a segély csak egy a donorok azon politikai eszközei közül, amelyek hatással járnak a partnerországok fejlődési lehetőségeire. Ezért a politikák koherenciájának növelése az EU fejlesztési politikájának központi célkitűzése. Emellett ez egy szilárd alapokkal rendelkező uniós elv (szerepel az Európai Közösséget létrehozó szerződésben, az Európai Unióról szóló Maastrichti Szerződésben és a Lisszaboni Szerződésben is). Az Európai Bizottság által a politikák koherenciájának bizonyos alapvető ágazati szempontjai alapján készített, a tagállamok (és maga az Európai Bizottság) által elért eredményekről szóló éves értékelő jelentések kiválóan szolgálják az e tekintetben történő előrelépést és elszámoltathatóságot. Az RB ebben az összefüggésben utal arra, hogy a közös agrárpolitika további reformjai fontosak ahhoz, hogy ez a politika ne legyen ellentétes az EU fejlődéspolitikai célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet arra, hogy a segély csak egy a donorok azon politikai eszközei közül, amelyek hatással járnak a partnerországok fejlődési lehetőségeire. Ezért a politikák koherenciájának növelése az EU fejlesztési politikájának központi célkitűzése. Emellett ez egy szilárd alapokkal rendelkező uniós elv (szerepel az Európai Közösséget létrehozó szerződésben, az Európai Unióról szóló Maastrichti Szerződésben és a Lisszaboni Szerződésben is). Az Európai Bizottság által a politikák koherenciájának bizonyos alapvető ágazati szempontjai alapján készített, a tagállamok (és maga az Európai Bizottság) által elért eredményekről szóló éves értékelő jelentések kiválóan szolgálják az e tekintetben történő előrelépést és elszámoltathatóságot. Az RB ebben az összefüggésben utal arra, hogy a közös agrárpolitika további reformjai fontosak ahhoz, hogy ez a politika ne legyen ellentétes az EU fejlődéspolitikai célkitűzéseivel;

| 23. | hangsúlyozni kívánja, hogy az európai helyi önkormányzatok és a támogatásokban részesülő országokban működő hasonló szervezetek között kialakított kapcsolatok lehetővé teszik, hogy konkrét előrelépések történjenek a párizsi nyilatkozat középpontjában álló felelősségvállalási elv megvalósulása irányában, amely nem maradhat egyszerűen államok közötti ügy; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozni kívánja, hogy az európai helyi önkormányzatok és a támogatásokban részesülő országokban működő hasonló szervezetek között kialakított kapcsolatok lehetővé teszik, hogy konkrét előrelépések történjenek a párizsi nyilatkozat középpontjában álló felelősségvállalási elv megvalósulása irányában, amely nem maradhat egyszerűen államok közötti ügy;

| 24. | kiemeli, hogy be kell tartani az EU kereskedelmi megállapodásainak alapvető szabályait, vagyis nem szabad eltérni a partnerországokból eredő termékekre vonatkozó származási szabályokkal kapcsolatos követelményektől, még akkor sem, ha ez részét képezi a társulási megállapodásoknak. A fenti eltérések által a belső piac megfelelő működésére esetleg gyakorolt káros hatásokat azon lehetséges előnyökhöz viszonyítva kell vizsgálni, amelyekkel a kizárólag helyi termelés ösztönzése járhat az adott országok fenntartható fejlődésére; |
| --- | --- |

24.

kiemeli, hogy be kell tartani az EU kereskedelmi megállapodásainak alapvető szabályait, vagyis nem szabad eltérni a partnerországokból eredő termékekre vonatkozó származási szabályokkal kapcsolatos követelményektől, még akkor sem, ha ez részét képezi a társulási megállapodásoknak. A fenti eltérések által a belső piac megfelelő működésére esetleg gyakorolt káros hatásokat azon lehetséges előnyökhöz viszonyítva kell vizsgálni, amelyekkel a kizárólag helyi termelés ösztönzése járhat az adott országok fenntartható fejlődésére;

| 25. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a költségvetési támogatás nem csodaszer, ezért az egyes országok viszonyainak szigorú elemzését követően alkalmazandó. Ugyanakkor emlékeztet arra, hogy a költségvetési támogatás olyan eszköz a segélyezésben, amely elősegíti a donorok közti koordinációt és a partnerországok felelősségvállalását. Ez két olyan célkitűzés, amelynek indokolnia kellene a fenti megoldás igénybevételét, amennyiben adottak ennek feltételei; |
| --- | --- |

25.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a költségvetési támogatás nem csodaszer, ezért az egyes országok viszonyainak szigorú elemzését követően alkalmazandó. Ugyanakkor emlékeztet arra, hogy a költségvetési támogatás olyan eszköz a segélyezésben, amely elősegíti a donorok közti koordinációt és a partnerországok felelősségvállalását. Ez két olyan célkitűzés, amelynek indokolnia kellene a fenti megoldás igénybevételét, amennyiben adottak ennek feltételei;

| 26. | ismételten kifejezi érdeklődését a decentralizált fejlődéssel kapcsolatos együttműködési politikában a Régiók Bizottsága és az Európai Bizottság között folytatott együttműködés megerősítése iránt. Hangsúlyozza ezenkívül, hogy továbbra is mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy a tagállamok és valamennyi európai uniós helyi és regionális önkormányzat felhasználja a decentralizált együttműködési atlaszt, amely az uniós helyi és regionális önkormányzatok által ezen a területen finanszírozott tevékenységeket ismerteti. Arra is rámutat, milyen hasznos a decentralizált fejlődéssel kapcsolatos együttműködés portálja, az ugyanis elősegíti, hogy az ezen a területen tevékenykedő partnerek felvegyék egymással a kapcsolatot, hatékonyabbá teszi a támogatást, és segít elkerülni a feleslegesen kétszer elvégzett munkát; |
| --- | --- |

26.

ismételten kifejezi érdeklődését a decentralizált fejlődéssel kapcsolatos együttműködési politikában a Régiók Bizottsága és az Európai Bizottság között folytatott együttműködés megerősítése iránt. Hangsúlyozza ezenkívül, hogy továbbra is mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy a tagállamok és valamennyi európai uniós helyi és regionális önkormányzat felhasználja a decentralizált együttműködési atlaszt, amely az uniós helyi és regionális önkormányzatok által ezen a területen finanszírozott tevékenységeket ismerteti. Arra is rámutat, milyen hasznos a decentralizált fejlődéssel kapcsolatos együttműködés portálja, az ugyanis elősegíti, hogy az ezen a területen tevékenykedő partnerek felvegyék egymással a kapcsolatot, hatékonyabbá teszi a támogatást, és segít elkerülni a feleslegesen kétszer elvégzett munkát;

| 27. | úgy véli, hogy az Uniónak a helyi és regionális önkormányzatok gazdasági hozzájárulása mellett jobban figyelembe kell vennie a régiók és területek által bizonyos szakterületeken nyújtott hozzáadott értéket is. Az ő tapasztalataik és az olyan ágazatokban meglévő szaktudásuk, amelyek a külső partnerországok szükségleteihez igazított megoldásokkal szolgálhatnak, az együttműködés szempontjából többletértéket hordoznak például az adminisztratív kapacitás növelése, a területtervezés, az oktatás, a polgári védelem, a mezőgazdaságra és a halászatra alapuló élelmezésbiztonság, a megújuló energiák, a vízgazdálkodás, a környezetvédelem, a tengertudományok és a fejlesztési célú K+F terén. Ez különösen igaz a legkülső régiókra, amelyek – mint az EU aktív határterületei, a világgal való kapcsolódási pontjai –, javíthatják az európai fejlesztési politika hatékonyságát; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy az Uniónak a helyi és regionális önkormányzatok gazdasági hozzájárulása mellett jobban figyelembe kell vennie a régiók és területek által bizonyos szakterületeken nyújtott hozzáadott értéket is. Az ő tapasztalataik és az olyan ágazatokban meglévő szaktudásuk, amelyek a külső partnerországok szükségleteihez igazított megoldásokkal szolgálhatnak, az együttműködés szempontjából többletértéket hordoznak például az adminisztratív kapacitás növelése, a területtervezés, az oktatás, a polgári védelem, a mezőgazdaságra és a halászatra alapuló élelmezésbiztonság, a megújuló energiák, a vízgazdálkodás, a környezetvédelem, a tengertudományok és a fejlesztési célú K+F terén. Ez különösen igaz a legkülső régiókra, amelyek – mint az EU aktív határterületei, a világgal való kapcsolódási pontjai –, javíthatják az európai fejlesztési politika hatékonyságát;

Az inkluzív és fenntartható növekedést katalizáló politika

| 28. | egyetért azzal az elgondolással, hogy el kell érni, hogy a támogatás segítse a partnerországokban az inkluzív és fenntartható növekedést, sajnálja azonban, hogy a zöld könyv nem foglalkozik az ennek a célnak az eléréséhez szükséges két fontos tényezővel. Az első az, hogy elő kell segíteni a fejlődés eredményeinek megfelelő elosztását, a társadalmi szempontból kívánatos méltányosságra törekedve a jövedelemelosztásnál. Bizonyos fokú méltányosság szükséges a stabilitás szavatolásához, az intézmények kiépítéséhez és a kellően széles társadalmi alapra épülő növekedés előmozdításához. A második tényező azzal függ össze, hogy erősíteni kell az érintett országok pénzügyi kapacitásait, és küzdeni kell a csalás, a tőkekiáramlás és az illegális pénzmozgások ellen, amelyek elszívják a fejlődő országok szűkös hazai erőforrásait, korlátozva a haladás lehetőségeit; |
| --- | --- |

28.

egyetért azzal az elgondolással, hogy el kell érni, hogy a támogatás segítse a partnerországokban az inkluzív és fenntartható növekedést, sajnálja azonban, hogy a zöld könyv nem foglalkozik az ennek a célnak az eléréséhez szükséges két fontos tényezővel. Az első az, hogy elő kell segíteni a fejlődés eredményeinek megfelelő elosztását, a társadalmi szempontból kívánatos méltányosságra törekedve a jövedelemelosztásnál. Bizonyos fokú méltányosság szükséges a stabilitás szavatolásához, az intézmények kiépítéséhez és a kellően széles társadalmi alapra épülő növekedés előmozdításához. A második tényező azzal függ össze, hogy erősíteni kell az érintett országok pénzügyi kapacitásait, és küzdeni kell a csalás, a tőkekiáramlás és az illegális pénzmozgások ellen, amelyek elszívják a fejlődő országok szűkös hazai erőforrásait, korlátozva a haladás lehetőségeit;

| 29. | ennek ellenére felhívja a figyelmet arra, hogy a fejlődés többet jelent a puszta növekedésnél: benne van a szociális vívmányok kibontakozása, az intézmények megerősítése, illetve az érintett országok társadalmának és termelésének átalakulása; azt kell tehát célul kitűzni, hogy elősegítsük az inkluzív, fenntartható növekedést, amely a területi sajátosságoknak megfelelő tartós fejlődési folyamatot indít el; |
| --- | --- |

29.

ennek ellenére felhívja a figyelmet arra, hogy a fejlődés többet jelent a puszta növekedésnél: benne van a szociális vívmányok kibontakozása, az intézmények megerősítése, illetve az érintett országok társadalmának és termelésének átalakulása; azt kell tehát célul kitűzni, hogy elősegítsük az inkluzív, fenntartható növekedést, amely a területi sajátosságoknak megfelelő tartós fejlődési folyamatot indít el;

| 30. | hangsúlyozza az egyenjogúság jelentőségét abban, hogy a partnerországok elérjék a fenntartható növekedést. Eltekintve attól, hogy itt egy alapvető emberi jogi kérdésről van szó, az olyan reformok, amelyek a lányokat és nőket támogatják potenciáljuk társadalmi kibontakozásában anélkül, hogy hátrányos megkülönböztetés érné őket, vagy erőszak veszélyének lennének kitéve, a leghatékonyabb eszközök partnerországaink kezében nemzetgazdaságuk fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza az egyenjogúság jelentőségét abban, hogy a partnerországok elérjék a fenntartható növekedést. Eltekintve attól, hogy itt egy alapvető emberi jogi kérdésről van szó, az olyan reformok, amelyek a lányokat és nőket támogatják potenciáljuk társadalmi kibontakozásában anélkül, hogy hátrányos megkülönböztetés érné őket, vagy erőszak veszélyének lennének kitéve, a leghatékonyabb eszközök partnerországaink kezében nemzetgazdaságuk fejlesztéséhez;

| 31. | úgy véli, hogy a stabil és legitim intézmények létrehozásához szükséges az, hogy nagyobb hangsúlyt kapjanak a növekedés hozta eredmények, a lehetőségek, illetve a beleszólási jog országon belüli elosztásával kapcsolatos kérdések, elmélyítve egyúttal a decentralizációs folyamatokat, amelyek közelebb viszik az intézményeket a polgárokhoz. Ehhez meg kell erősíteni a partnerországok helyi és regionális önkormányzatainak irányítási kapacitását, olyan programokból merítve, mint a TAIEX vagy az Erasmus. Ez elősegítené az együttműködési alapok jobb felhasználását. Másrészről arra kéri az Európai Bizottságot, hogy indítson el olyan ágazati költségvetés-támogatási programokat, amelyek elősegítik a fejlődő országok helyi és regionális önkormányzatainak a forrásokhoz való hozzájutását; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a stabil és legitim intézmények létrehozásához szükséges az, hogy nagyobb hangsúlyt kapjanak a növekedés hozta eredmények, a lehetőségek, illetve a beleszólási jog országon belüli elosztásával kapcsolatos kérdések, elmélyítve egyúttal a decentralizációs folyamatokat, amelyek közelebb viszik az intézményeket a polgárokhoz. Ehhez meg kell erősíteni a partnerországok helyi és regionális önkormányzatainak irányítási kapacitását, olyan programokból merítve, mint a TAIEX vagy az Erasmus. Ez elősegítené az együttműködési alapok jobb felhasználását. Másrészről arra kéri az Európai Bizottságot, hogy indítson el olyan ágazati költségvetés-támogatási programokat, amelyek elősegítik a fejlődő országok helyi és regionális önkormányzatainak a forrásokhoz való hozzájutását;

| 32. | elismeri, hogy a fejlődés egyik alapfeltétele a megfelelő oktatáspolitika, és arra biztatja az EU-t, hogy fejlesztési együttműködési politikájának egyik alapeleme az érintett országok oktatási rendszerének fejlesztése legyen; |
| --- | --- |

32.

elismeri, hogy a fejlődés egyik alapfeltétele a megfelelő oktatáspolitika, és arra biztatja az EU-t, hogy fejlesztési együttműködési politikájának egyik alapeleme az érintett országok oktatási rendszerének fejlesztése legyen;

| 33. | emlékeztet arra, hogy ennek a célnak az eléréséhez, ahol szükséges, elő kell mozdítani és támogatni kell a partnerországok decentralizációs folyamatait, a szubszidiaritás elvének érvényesítésére törekedve a hatáskörök elosztása terén. A decentralizáció megfelelő utat jelent az államok demokratizálásához és ahhoz, hogy közelebb hozzák őket a társadalmi valósághoz, és egyben feltétele annak is, hogy a fejlődési folyamat az egész területen és valamennyi társadalmi szektorban kibontakozzon; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet arra, hogy ennek a célnak az eléréséhez, ahol szükséges, elő kell mozdítani és támogatni kell a partnerországok decentralizációs folyamatait, a szubszidiaritás elvének érvényesítésére törekedve a hatáskörök elosztása terén. A decentralizáció megfelelő utat jelent az államok demokratizálásához és ahhoz, hogy közelebb hozzák őket a társadalmi valósághoz, és egyben feltétele annak is, hogy a fejlődési folyamat az egész területen és valamennyi társadalmi szektorban kibontakozzon;

Fenntartható fejlődés

| 34. | helyesli, hogy a zöld könyv jelzi annak fontosságát, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez és a biológiai sokféleség megőrzésének elősegítéséhez kapcsolódó szempontokat beépítsék valamennyi fenntartható fejlődéssel kapcsolatos stratégiába. Emellett emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás és a többi környezeti kihívás egyes fejlődő országok számára fejlődési lehetőséget jelent, amennyiben kiaknázzák meglévő természeti és környezeti erőforrásaikat. A Koppenhágában vállalt és Cancúnban megerősített kötelezettség rávilágít arra, hogy az EU mennyire fontosnak tartja a fejlesztési folyamatok e dimenzióját és azt, hogy támogatni kell a partnerországok által az alkalmazkodásra és a hatások enyhítésére tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

34.

helyesli, hogy a zöld könyv jelzi annak fontosságát, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez és a biológiai sokféleség megőrzésének elősegítéséhez kapcsolódó szempontokat beépítsék valamennyi fenntartható fejlődéssel kapcsolatos stratégiába. Emellett emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás és a többi környezeti kihívás egyes fejlődő országok számára fejlődési lehetőséget jelent, amennyiben kiaknázzák meglévő természeti és környezeti erőforrásaikat. A Koppenhágában vállalt és Cancúnban megerősített kötelezettség rávilágít arra, hogy az EU mennyire fontosnak tartja a fejlesztési folyamatok e dimenzióját és azt, hogy támogatni kell a partnerországok által az alkalmazkodásra és a hatások enyhítésére tett erőfeszítéseket;

| 35. | sajnálja, hogy e tekintetben a zöld könyv nem nyújt kidolgozottabb elképzelést arról, hogy a szubnacionális szintű (regionális és helyi) hatóságok milyen szerepet tölthetnek be egy erős környezeti stratégia összeállításában. Ezek a szervek kulcsfontosságúak a fenntartható víz- és hulladékkezelést, energiaellátást és a sérülékeny ökoszisztémák védelmét célzó stratégiák elindításában; |
| --- | --- |

35.

sajnálja, hogy e tekintetben a zöld könyv nem nyújt kidolgozottabb elképzelést arról, hogy a szubnacionális szintű (regionális és helyi) hatóságok milyen szerepet tölthetnek be egy erős környezeti stratégia összeállításában. Ezek a szervek kulcsfontosságúak a fenntartható víz- és hulladékkezelést, energiaellátást és a sérülékeny ökoszisztémák védelmét célzó stratégiák elindításában;

| 36. | egyetért azzal, hogy az érintett országok által elfogadott energiaszerkezethez kapcsolódó tényezők a környezeti szempontból fenntartható fejlődésre vonatkozó mindenfajta stratégiának kiemelt elemeit alkotják. Ezért kell ösztönözni a megújuló energiák intenzívebb alkalmazását. E tekintetben megjegyzi, hogy az EU tapasztalata egyes fejlődő országok számára hasznos lehet. Megállapítja egyúttal, hogy egyes fejlődő országokban megvannak az ilyen típusú energiák fejlesztéséhez szükséges egyedi feltételek; |
| --- | --- |

36.

egyetért azzal, hogy az érintett országok által elfogadott energiaszerkezethez kapcsolódó tényezők a környezeti szempontból fenntartható fejlődésre vonatkozó mindenfajta stratégiának kiemelt elemeit alkotják. Ezért kell ösztönözni a megújuló energiák intenzívebb alkalmazását. E tekintetben megjegyzi, hogy az EU tapasztalata egyes fejlődő országok számára hasznos lehet. Megállapítja egyúttal, hogy egyes fejlődő országokban megvannak az ilyen típusú energiák fejlesztéséhez szükséges egyedi feltételek;

| 37. | javasolja egy települések és régiók közötti nemzetközi paktum aláírását azzal a céllal, hogy közös programok keretében minden polgár energiaellátása biztosítva legyen. Fontos, hogy ehhez megfelelő és célzott finanszírozási eszköz álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

37.

javasolja egy települések és régiók közötti nemzetközi paktum aláírását azzal a céllal, hogy közös programok keretében minden polgár energiaellátása biztosítva legyen. Fontos, hogy ehhez megfelelő és célzott finanszírozási eszköz álljon rendelkezésre;

| 38. | arra ösztönöz, hogy ez a célkitűzés, amely az energiaszerkezet megváltoztatására irányul (a megújuló források arányának növelésével), járjon együtt az ország energiainfrastruktúra-ellátottságának, valamint a legkiszolgáltatottabb lakosok energiához való, megfelelő feltételek melletti hozzáférésének javítására irányuló célkitűzéssel; |
| --- | --- |

38.

arra ösztönöz, hogy ez a célkitűzés, amely az energiaszerkezet megváltoztatására irányul (a megújuló források arányának növelésével), járjon együtt az ország energiainfrastruktúra-ellátottságának, valamint a legkiszolgáltatottabb lakosok energiához való, megfelelő feltételek melletti hozzáférésének javítására irányuló célkitűzéssel;

Mezőgazdaság és élelmezésbiztonság

| 39. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a vidékfejlesztés és az élelmezésbiztonság a fejlődési folyamat alapvető elemei, mivel olyan szektort érintenek, amely központi jelentőségű a legszegényebb országok növekedési folyamatai és gazdasági átalakulása szempontjából, szükséges a megfelelő táplálkozáshoz való alapvető jog érvényesítéséhez, amely más emberi jogokat is érint (például az egészséghez, az oktatáshoz és a munkához fűződő jogot), és befolyásolja azt is, hogy egy adott ország mennyire lehet önálló a nemzetközi porondon; |
| --- | --- |

39.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a vidékfejlesztés és az élelmezésbiztonság a fejlődési folyamat alapvető elemei, mivel olyan szektort érintenek, amely központi jelentőségű a legszegényebb országok növekedési folyamatai és gazdasági átalakulása szempontjából, szükséges a megfelelő táplálkozáshoz való alapvető jog érvényesítéséhez, amely más emberi jogokat is érint (például az egészséghez, az oktatáshoz és a munkához fűződő jogot), és befolyásolja azt is, hogy egy adott ország mennyire lehet önálló a nemzetközi porondon;

| 40. | megjegyzi, hogy a jelenlegi válságot az alapanyagárak, köztük az élelmiszerárak rendkívüli mértékű növekedése kísérte, ami igen súlyosan érinti a legszegényebb országok, különösen Afrika Szaharától délre fekvő országainak ellátási feltételeit, mivel közülük számos ország nettó élelmiszer-importőr. Kiemeli, hogy ennek következtében jelentős visszaesések következhetnek be a korábban már elért szociális vívmányokhoz képest; |
| --- | --- |

40.

megjegyzi, hogy a jelenlegi válságot az alapanyagárak, köztük az élelmiszerárak rendkívüli mértékű növekedése kísérte, ami igen súlyosan érinti a legszegényebb országok, különösen Afrika Szaharától délre fekvő országainak ellátási feltételeit, mivel közülük számos ország nettó élelmiszer-importőr. Kiemeli, hogy ennek következtében jelentős visszaesések következhetnek be a korábban már elért szociális vívmányokhoz képest;

| 41. | úgy véli, hogy ez a helyzet négy tényező következménye: i) erősödött a nagyméretű és jelentős növekedést felmutató országok támasztotta kereslet, ami táplálja az e termékekből történő nagy volumenű globális vásárlásokat; ii) az utóbbi években a gazdag országok nem foglalkoztak kellőképpen a vidékfejlesztés terén szükséges beruházásokkal, és a fejlődő országokban nem történt elegendő állami beruházás e téren; iii) az eszközeik e termékekben történő lekötésében profitforrást látó spekulánsok tevékenysége; és végül iv) a környezeti károknak a talajok termőképességére és a mezőgazdaság termelékenységére gyakorolt hatásai; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy ez a helyzet négy tényező következménye: i) erősödött a nagyméretű és jelentős növekedést felmutató országok támasztotta kereslet, ami táplálja az e termékekből történő nagy volumenű globális vásárlásokat; ii) az utóbbi években a gazdag országok nem foglalkoztak kellőképpen a vidékfejlesztés terén szükséges beruházásokkal, és a fejlődő országokban nem történt elegendő állami beruházás e téren; iii) az eszközeik e termékekben történő lekötésében profitforrást látó spekulánsok tevékenysége; és végül iv) a környezeti károknak a talajok termőképességére és a mezőgazdaság termelékenységére gyakorolt hatásai;

| 42. | felhívja a figyelmet arra, hogy az EU-nak el kell kerülnie az együttműködési politikája keretében a múltban elkövetett hibákat, és kéri, hogy nemzetközi támogatási stratégiáinak kialakítása során kezelje kiemeltebben a partnerországok vidékfejlesztését és élelmezésbiztonságát. Ennek kapcsán felhívja a figyelmet arra, hogy az EU-nak a vidékfejlesztés, az agrárpolitika és az élelmezésbiztonságot szolgáló segélyek terén jelentős tapasztalata van, amelyet felkínálhat a fejlődő országoknak; |
| --- | --- |

42.

felhívja a figyelmet arra, hogy az EU-nak el kell kerülnie az együttműködési politikája keretében a múltban elkövetett hibákat, és kéri, hogy nemzetközi támogatási stratégiáinak kialakítása során kezelje kiemeltebben a partnerországok vidékfejlesztését és élelmezésbiztonságát. Ennek kapcsán felhívja a figyelmet arra, hogy az EU-nak a vidékfejlesztés, az agrárpolitika és az élelmezésbiztonságot szolgáló segélyek terén jelentős tapasztalata van, amelyet felkínálhat a fejlődő országoknak;

| 43. | kéri, hogy ebben az esetben is vegyék figyelembe a régiók kapacitásait és tapasztalatait. A helyi és regionális önkormányzatoknak van tapasztalatuk az élelmiszertermékek elosztását szolgáló alapvető infrastruktúrák kialakításában, a talaj termékenységének vizsgálatában, az egyes növénykultúráknak a környezeti feltételektől függő kezelésében, a helyi, sérülékeny ökoszisztémák gondozásában és a lakosság ellátásának biztosítására vonatkozó tervek kidolgozásában. Fontos tehát, hogy ezek a szereplők kellő súllyal jelen legyenek az EU együttműködési politikájában. |
| --- | --- |

43.

kéri, hogy ebben az esetben is vegyék figyelembe a régiók kapacitásait és tapasztalatait. A helyi és regionális önkormányzatoknak van tapasztalatuk az élelmiszertermékek elosztását szolgáló alapvető infrastruktúrák kialakításában, a talaj termékenységének vizsgálatában, az egyes növénykultúráknak a környezeti feltételektől függő kezelésében, a helyi, sérülékeny ökoszisztémák gondozásában és a lakosság ellátásának biztosítására vonatkozó tervek kidolgozásában. Fontos tehát, hogy ezek a szereplők kellő súllyal jelen legyenek az EU együttműködési politikájában.

Kelt Brüsszelben, 2011. május 11-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

| 1.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 192/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 192/15

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A katasztrófákra adott uniós válasz erősítése felé

2011/C 192/04

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | hangsúlyozza a helyi és regionális szint jelentős szerepét a polgári védelem területén. A helyi és regionális önkormányzatok gyakran az élvonalban állnak a természeti és ember okozta katasztrófák leküzdése során, ezért mindenképpen be kell vonni őket az e területet érintő fejlesztésekbe, már csak azért is, mert a jogalkotási kompetenciák számos tagállamban gyakorlatilag helyi, illetve regionális szinten vannak; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza a helyi és regionális szint jelentős szerepét a polgári védelem területén. A helyi és regionális önkormányzatok gyakran az élvonalban állnak a természeti és ember okozta katasztrófák leküzdése során, ezért mindenképpen be kell vonni őket az e területet érintő fejlesztésekbe, már csak azért is, mert a jogalkotási kompetenciák számos tagállamban gyakorlatilag helyi, illetve regionális szinten vannak;

| — | hangsúlyozza, milyen fontos szerepet vállal az EU a tagállamok által hozott intézkedések támogatásában. Éppen a korábbi természeti és ember által okozott katasztrófákból származó károk mutatták meg, hogy a tagállamokban részben további optimalizálásra van szükség; valamint hogy az országokon és régiókon átívelő együttműködés megerősítése területén is van még mit javítani. Az EU e téren, mindenekelőtt a koordináció megerősítése révén, értékes hozzájárulást nyújthat a még eredményesebb és hatékonyabb együttműködéshez; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, milyen fontos szerepet vállal az EU a tagállamok által hozott intézkedések támogatásában. Éppen a korábbi természeti és ember által okozott katasztrófákból származó károk mutatták meg, hogy a tagállamokban részben további optimalizálásra van szükség; valamint hogy az országokon és régiókon átívelő együttműködés megerősítése területén is van még mit javítani. Az EU e téren, mindenekelőtt a koordináció megerősítése révén, értékes hozzájárulást nyújthat a még eredményesebb és hatékonyabb együttműködéshez;

| — | emlékeztet ugyanakkor arra is, hogy a polgári védelem eredetileg a tagállamok, illetve azok regionális és helyi szintjeinek a feladata, ezek hatáskörét pedig nem szabad megsérteni; |
| --- | --- |

—

emlékeztet ugyanakkor arra is, hogy a polgári védelem eredetileg a tagállamok, illetve azok regionális és helyi szintjeinek a feladata, ezek hatáskörét pedig nem szabad megsérteni;

| — | kiemeli, hogy az EUMSZ támogató, koordináló és kiegészítő szerepet ír elő a katasztrófákra való reagálás terén. A polgári védelmi mechanizmus megfigyelési központjai ezért koordinációs szereppel bírnak, az EU pedig sem saját egységek felállítására, sem pedig a tagállamok által rendelkezésre bocsátott egységek és eszközök fölötti ellenőrzés átvételére vonatkozóan nem rendelkezik hatáskörrel. Ezért valamennyi tervezési folyamatot és intézkedést azoknak a követelményeknek megfelelően kell kialakítani és végrehajtani, amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállamok tiszteletben tartsák a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

—

kiemeli, hogy az EUMSZ támogató, koordináló és kiegészítő szerepet ír elő a katasztrófákra való reagálás terén. A polgári védelmi mechanizmus megfigyelési központjai ezért koordinációs szereppel bírnak, az EU pedig sem saját egységek felállítására, sem pedig a tagállamok által rendelkezésre bocsátott egységek és eszközök fölötti ellenőrzés átvételére vonatkozóan nem rendelkezik hatáskörrel. Ezért valamennyi tervezési folyamatot és intézkedést azoknak a követelményeknek megfelelően kell kialakítani és végrehajtani, amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállamok tiszteletben tartsák a szubszidiaritás elvét;

| — | amellett áll ki, hogy az EU tagállamai, régiói és helyi önkormányzatai között érvényesüljön a szolidaritás, az együttműködés, a koordináció és a támogatás elve a polgári védelem területén, és egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy még nagyobb koherenciára, hatékonyságra és láthatóságra van szükség annak eléréséhez, hogy az EU integráltabb katasztrófaelhárítási képességgel rendelkezzen. |
| --- | --- |

—

amellett áll ki, hogy az EU tagállamai, régiói és helyi önkormányzatai között érvényesüljön a szolidaritás, az együttműködés, a koordináció és a támogatás elve a polgári védelem területén, és egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy még nagyobb koherenciára, hatékonyságra és láthatóságra van szükség annak eléréséhez, hogy az EU integráltabb katasztrófaelhárítási képességgel rendelkezzen.

| Előadó | Norbert KARTMANN (DE/EPP), Hessen tartományi gyűlésének tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A katasztrófákra adott uniós válasz erősítése felé: a polgári védelem és a humanitárius segítségnyújtás szerepe
  COM(2010) 600 végleges |

Előadó

Norbert KARTMANN (DE/EPP), Hessen tartományi gyűlésének tagja

Referenciaszöveg

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A katasztrófákra adott uniós válasz erősítése felé: a polgári védelem és a humanitárius segítségnyújtás szerepe

COM(2010) 600 végleges

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

| 1. | üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a katasztrófavédelmi szakpolitikát koherensebbé tegye, és hogy átfogó, kiegyensúlyozott, közösségi koncepciót dolgozzon ki a polgári védelem területére, ahogy azt az RB korábban már kérte; (1) |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a katasztrófavédelmi szakpolitikát koherensebbé tegye, és hogy átfogó, kiegyensúlyozott, közösségi koncepciót dolgozzon ki a polgári védelem területére, ahogy azt az RB korábban már kérte; (1)

| 2. | hangsúlyozza a helyi és regionális szint jelentős szerepét a polgári védelem területén. A helyi és regionális önkormányzatok gyakran az élvonalban állnak a természeti és ember okozta katasztrófák leküzdése során, ezért mindenképpen be kell vonni őket az e területet érintő fejlesztésekbe, már csak azért is, mert a jogalkotási kompetenciák számos tagállamban gyakorlatilag helyi, illetve regionális szinten vannak; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a helyi és regionális szint jelentős szerepét a polgári védelem területén. A helyi és regionális önkormányzatok gyakran az élvonalban állnak a természeti és ember okozta katasztrófák leküzdése során, ezért mindenképpen be kell vonni őket az e területet érintő fejlesztésekbe, már csak azért is, mert a jogalkotási kompetenciák számos tagállamban gyakorlatilag helyi, illetve regionális szinten vannak;

| 3. | különösen a Japánban bekövetkezett katasztrófára való tekintettel hangsúlyozza egy, a lakosság védelmét szolgáló, hatékony, rövid reakcióidejű támogató rendszer jelentőségét, amely ilyen formában csak regionális vagy helyi szinten valósítható meg; hangsúlyozza a Régiók Bizottságának „A természeti katasztrófák hatásai Japánban és a nukleáris szerencsétlenség következményei: tanulságok az Európai Unió számára” című állásfoglalásában”(CdR 123/2011) megfogalmazott kérést, hogy kezdődjön vita a biztonság központi kérdéseiről a Japánban bekövetkezett katasztrófa tanulságainak alapján, és ennek során vegyék figyelembe az erre vonatkozó legújabb kutatási eredményeket is; arra kéri a tagállamokat és a régiókat, hogy jelenlegi polgári védelmi terveiket a szóban forgó ismeretek alapján vizsgálják meg és – adott esetben – módosítsák; |
| --- | --- |

3.

különösen a Japánban bekövetkezett katasztrófára való tekintettel hangsúlyozza egy, a lakosság védelmét szolgáló, hatékony, rövid reakcióidejű támogató rendszer jelentőségét, amely ilyen formában csak regionális vagy helyi szinten valósítható meg; hangsúlyozza a Régiók Bizottságának „A természeti katasztrófák hatásai Japánban és a nukleáris szerencsétlenség következményei: tanulságok az Európai Unió számára” című állásfoglalásában”(CdR 123/2011) megfogalmazott kérést, hogy kezdődjön vita a biztonság központi kérdéseiről a Japánban bekövetkezett katasztrófa tanulságainak alapján, és ennek során vegyék figyelembe az erre vonatkozó legújabb kutatási eredményeket is; arra kéri a tagállamokat és a régiókat, hogy jelenlegi polgári védelmi terveiket a szóban forgó ismeretek alapján vizsgálják meg és – adott esetben – módosítsák;

| 4. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság pontosítja: az európai katasztrófaelhárítási képességeket a tagállamok által rendelkezésre bocsátott egységekre és erőtényezőkre alapozva kell megerősíteni. Az RB egyetért az Európai Bizottság stratégiájával, amelynek célja, hogy ezekre a már létező struktúrákra építve még hatékonyabban kapcsolja össze az eszközöket, felhasználásukat pedig koordinálja, anélkül, hogy ez adminisztratív többletteherhez vezetne. Megfelelőbb koordináció révén hatékonyabb eredményeket lehet elérni a katasztrófák által sújtott emberek megsegítésére; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság pontosítja: az európai katasztrófaelhárítási képességeket a tagállamok által rendelkezésre bocsátott egységekre és erőtényezőkre alapozva kell megerősíteni. Az RB egyetért az Európai Bizottság stratégiájával, amelynek célja, hogy ezekre a már létező struktúrákra építve még hatékonyabban kapcsolja össze az eszközöket, felhasználásukat pedig koordinálja, anélkül, hogy ez adminisztratív többletteherhez vezetne. Megfelelőbb koordináció révén hatékonyabb eredményeket lehet elérni a katasztrófák által sújtott emberek megsegítésére;

| 5. | amellett áll ki, hogy a polgári védelem keretében megvalósuló fellépések során a szolidaritás, a szubszidiaritás és a megelőzés alapelvei érvényesüljenek; |
| --- | --- |

5.

amellett áll ki, hogy a polgári védelem keretében megvalósuló fellépések során a szolidaritás, a szubszidiaritás és a megelőzés alapelvei érvényesüljenek;

| 6. | hangsúlyozza, milyen fontos szerepet vállal az EU a tagállamok által hozott intézkedések támogatásában. Éppen a korábbi természeti és ember által okozott katasztrófákból származó károk mutatták meg, hogy a tagállamokban részben további optimalizálásra van szükség; valamint hogy az országokon és régiókon átívelő együttműködés megerősítése területén is van még mit javítani. Az EU e téren, mindenekelőtt a koordináció megerősítése révén, értékes hozzájárulást nyújthat a még eredményesebb és hatékonyabb együttműködéshez; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, milyen fontos szerepet vállal az EU a tagállamok által hozott intézkedések támogatásában. Éppen a korábbi természeti és ember által okozott katasztrófákból származó károk mutatták meg, hogy a tagállamokban részben további optimalizálásra van szükség; valamint hogy az országokon és régiókon átívelő együttműködés megerősítése területén is van még mit javítani. Az EU e téren, mindenekelőtt a koordináció megerősítése révén, értékes hozzájárulást nyújthat a még eredményesebb és hatékonyabb együttműködéshez;

| 7. | hangsúlyozza a téma jelentőségét az éghajlatváltozás kontextusában; fenyegető a természeti katasztrófák gyakorisága és súlyossági foka; különösen az árvizek, az aszály és az erdőtüzek, valamint a hideg és a hó által okozott károk jelentenek növekvő veszélyt; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza a téma jelentőségét az éghajlatváltozás kontextusában; fenyegető a természeti katasztrófák gyakorisága és súlyossági foka; különösen az árvizek, az aszály és az erdőtüzek, valamint a hideg és a hó által okozott károk jelentenek növekvő veszélyt;

| 8. | kiemeli a kérdés jelentőségét más természeti katasztrófák összefüggésében is. Erről van szó például vulkánkitörések vagy a földrengések esetében is, amelyek a statisztikák szerint változó időközönként, de érintik és várhatóan érinteni fogják Európa déli részét és Törökországot, sőt Közép-Európát is; |
| --- | --- |

8.

kiemeli a kérdés jelentőségét más természeti katasztrófák összefüggésében is. Erről van szó például vulkánkitörések vagy a földrengések esetében is, amelyek a statisztikák szerint változó időközönként, de érintik és várhatóan érinteni fogják Európa déli részét és Törökországot, sőt Közép-Európát is;

| 9. | rámutat, hogy a Lisszaboni Szerződés bevezette a szolidaritási záradékot (EUMSZ 222. cikk), melynek értelmében az EU és a tagállamok segítséget nyújtanak egymásnak, ha az EU területén természeti vagy ember okozta katasztrófa történik. A Régiók Bizottsága ezenkívül üdvözli azt, hogy a szubszidiaritás elve szerint megszilárdul az EU koordinációs szerepe, illetve hogy az EUMSZ 6. cikke második mondatának (f) pontja, valamint az EUMSZ 2. cikkének (5) bekezdése és 196. cikke ösztönzi a tagállamok együttműködését és kölcsönös segítségnyújtását; |
| --- | --- |

9.

rámutat, hogy a Lisszaboni Szerződés bevezette a szolidaritási záradékot (EUMSZ 222. cikk), melynek értelmében az EU és a tagállamok segítséget nyújtanak egymásnak, ha az EU területén természeti vagy ember okozta katasztrófa történik. A Régiók Bizottsága ezenkívül üdvözli azt, hogy a szubszidiaritás elve szerint megszilárdul az EU koordinációs szerepe, illetve hogy az EUMSZ 6. cikke második mondatának (f) pontja, valamint az EUMSZ 2. cikkének (5) bekezdése és 196. cikke ösztönzi a tagállamok együttműködését és kölcsönös segítségnyújtását;

A hiányosságok kiértékelése

| 10. | kijelenti, hogy a katasztrófaelhárítás és a válsághelyzetekre való reagálási képesség megerősítését célzó további intézkedések kiindulópontjaként strukturáltan elemezni kell a kiindulási helyzetet és az esetleges hiányosságokat, hogy utóbbiak esetében megfelelő megoldási lehetőségeket alakíthassunk ki; |
| --- | --- |

10.

kijelenti, hogy a katasztrófaelhárítás és a válsághelyzetekre való reagálási képesség megerősítését célzó további intézkedések kiindulópontjaként strukturáltan elemezni kell a kiindulási helyzetet és az esetleges hiányosságokat, hogy utóbbiak esetében megfelelő megoldási lehetőségeket alakíthassunk ki;

| 11. | kiemeli, hogy ennek fontos eleme a tagállamokban rendelkezésre álló eszközök azonosítása és feltérképezése. Következő lépésként – a koordináció és a rendelkezésre állás javítását szolgáló intézkedések mellett – a feltérképezett eszközök alapján meg lehetne vizsgálni, hogy milyen hiányosságok léteznek, és hogy hol van szükség a tagállamok konkrét uniós támogatására kötelezettségeik optimalizálása során. Végrehajtási intézkedéseket csupán megalapozott értékelési eredmények alapján szabadna alkalmazni; |
| --- | --- |

11.

kiemeli, hogy ennek fontos eleme a tagállamokban rendelkezésre álló eszközök azonosítása és feltérképezése. Következő lépésként – a koordináció és a rendelkezésre állás javítását szolgáló intézkedések mellett – a feltérképezett eszközök alapján meg lehetne vizsgálni, hogy milyen hiányosságok léteznek, és hogy hol van szükség a tagállamok konkrét uniós támogatására kötelezettségeik optimalizálása során. Végrehajtási intézkedéseket csupán megalapozott értékelési eredmények alapján szabadna alkalmazni;

Az európai katasztrófaelhárítás egységei

| 12. | támogatja az Európai Bizottság azon törekvését, hogy a tagállamok által eseti jelleggel felajánlott segítségen alapuló jelenlegi koncepción túlmenően az előzetes tervezésre vonatkozó rendszereket dolgoz ki; |
| --- | --- |

12.

támogatja az Európai Bizottság azon törekvését, hogy a tagállamok által eseti jelleggel felajánlott segítségen alapuló jelenlegi koncepción túlmenően az előzetes tervezésre vonatkozó rendszereket dolgoz ki;

| 13. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a referencia-forgatókönyvek kidolgozása, a létező nemzeti eszközök azonosítása és feltérképezése e forgatókönyvek alapján, valamint a gyakorlatok fokozottabb végrehajtása ésszerű intézkedések annak érdekében, hogy a meglévő eszközöket hatékonyabban és eredményesebben tudják felhasználni, felül tudják vizsgálni, illetve időben ki tudják egészíteni a polgárok védelmére. Ennek során megfelelő vészhelyzeti tervek is értékes eszközt jelenthetnek; |
| --- | --- |

13.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a referencia-forgatókönyvek kidolgozása, a létező nemzeti eszközök azonosítása és feltérképezése e forgatókönyvek alapján, valamint a gyakorlatok fokozottabb végrehajtása ésszerű intézkedések annak érdekében, hogy a meglévő eszközöket hatékonyabban és eredményesebben tudják felhasználni, felül tudják vizsgálni, illetve időben ki tudják egészíteni a polgárok védelmére. Ennek során megfelelő vészhelyzeti tervek is értékes eszközt jelenthetnek;

| 14. | elismeri az Európai Bizottságnak a katasztrófaelhárítási képességek további javítására irányuló törekvéseit. Ennek az alapvetően bevált közösségi eljárás továbbfejlesztése révén kellene megvalósulnia; |
| --- | --- |

14.

elismeri az Európai Bizottságnak a katasztrófaelhárítási képességek további javítására irányuló törekvéseit. Ennek az alapvetően bevált közösségi eljárás továbbfejlesztése révén kellene megvalósulnia;

A polgári védelem alapelvei: szolidaritás, szubszidiaritás és megelőzés

| 15. | határozottan kiáll amellett, hogy a katasztrófahelyzetekben a szolidaritás és a kölcsönös segítségnyújtás alapelvei érvényesüljenek, ahogy azt több határokon átnyúló és kétoldalú megállapodás, valamint a régiók közötti konkrét segítségnyújtás is kifejezte. A régiók közötti, határokon átnyúló sokrétű együttműködés a példája annak, hogy többek között éppen a régiók azok, akik jelentős mértékben hozzájárulnak a gyors segítségnyújtáshoz katasztrófák esetén. A sikeres együttműködés része a kockázati térképek létrehozására, valamint a lehetséges veszélyek értékelésére vonatkozó közös célkitűzés is. A régiók ebben kulcsfontosságú szerepet játszanak, mivel természeti katasztrófák esetén különös mértékben érintettek, emiatt pedig polgári védelmi szolgálatokat alakítottak ki és tapasztalatokat gyűjtöttek, amelyek átadhatók a szomszédos harmadik országok számára; különösen a legkülső régiók tettek szert a környező régióknak átadható, értékes tapasztalatokra; |
| --- | --- |

15.

határozottan kiáll amellett, hogy a katasztrófahelyzetekben a szolidaritás és a kölcsönös segítségnyújtás alapelvei érvényesüljenek, ahogy azt több határokon átnyúló és kétoldalú megállapodás, valamint a régiók közötti konkrét segítségnyújtás is kifejezte. A régiók közötti, határokon átnyúló sokrétű együttműködés a példája annak, hogy többek között éppen a régiók azok, akik jelentős mértékben hozzájárulnak a gyors segítségnyújtáshoz katasztrófák esetén. A sikeres együttműködés része a kockázati térképek létrehozására, valamint a lehetséges veszélyek értékelésére vonatkozó közös célkitűzés is. A régiók ebben kulcsfontosságú szerepet játszanak, mivel természeti katasztrófák esetén különös mértékben érintettek, emiatt pedig polgári védelmi szolgálatokat alakítottak ki és tapasztalatokat gyűjtöttek, amelyek átadhatók a szomszédos harmadik országok számára; különösen a legkülső régiók tettek szert a környező régióknak átadható, értékes tapasztalatokra;

| 16. | hangsúlyozza a tagállamok saját felelősségét e területen, valamint az uniós kompetenciáknak az EUMSZ 196. cikke szerinti jogi szabályozását, ahogy ezt az Általános Ügyek Tanácsa 2010. december 14-i következtetéseiben (2) nemrég kiemelte; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza a tagállamok saját felelősségét e területen, valamint az uniós kompetenciáknak az EUMSZ 196. cikke szerinti jogi szabályozását, ahogy ezt az Általános Ügyek Tanácsa 2010. december 14-i következtetéseiben (2) nemrég kiemelte;

| 17. | megerősíti, hogy célzottan támogatni kellene a természeti katasztrófák által gyakran sújtott tagállamokat és régiókat is, hogy még jobban fel legyenek készítve a katasztrófahelyzetekre való gyors és hatékony reagálásra; |
| --- | --- |

17.

megerősíti, hogy célzottan támogatni kellene a természeti katasztrófák által gyakran sújtott tagállamokat és régiókat is, hogy még jobban fel legyenek készítve a katasztrófahelyzetekre való gyors és hatékony reagálásra;

| 18. | úgy véli, hogy az EU-nak az egyes területeken létező esetleges hiányosságok csökkentését mindenekelőtt oly módon kellene támogatnia, hogy a katasztrófaelhárítási képességek létrehozását és kiépítését maguk a tagállamok végezzék el saját területükön, az EU elismert normáival és követelményeivel összhangban; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az EU-nak az egyes területeken létező esetleges hiányosságok csökkentését mindenekelőtt oly módon kellene támogatnia, hogy a katasztrófaelhárítási képességek létrehozását és kiépítését maguk a tagállamok végezzék el saját területükön, az EU elismert normáival és követelményeivel összhangban;

| 19. | kiemeli, hogy az EUMSZ támogató, koordináló és kiegészítő szerepet ír elő a katasztrófákra való reagálás terén. A polgári védelmi mechanizmus megfigyelési központjai ezért koordinációs szereppel bírnak, az EU pedig sem saját egységek felállítására, sem pedig a tagállamok által rendelkezésre bocsátott egységek és eszközök fölötti ellenőrzés átvételére vonatkozóan nem rendelkezik hatáskörrel. Ezért valamennyi tervezési folyamatot és intézkedést azoknak a követelményeknek megfelelően kell kialakítani és végrehajtani, amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállamok tiszteletben tartsák a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

19.

kiemeli, hogy az EUMSZ támogató, koordináló és kiegészítő szerepet ír elő a katasztrófákra való reagálás terén. A polgári védelmi mechanizmus megfigyelési központjai ezért koordinációs szereppel bírnak, az EU pedig sem saját egységek felállítására, sem pedig a tagállamok által rendelkezésre bocsátott egységek és eszközök fölötti ellenőrzés átvételére vonatkozóan nem rendelkezik hatáskörrel. Ezért valamennyi tervezési folyamatot és intézkedést azoknak a követelményeknek megfelelően kell kialakítani és végrehajtani, amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállamok tiszteletben tartsák a szubszidiaritás elvét;

| 20. | megállapítja, hogy a tagállamokban a regionális és a helyi szintű egységeknek és intézményeknek központi szerep jut a polgári védelem felépítésében. A katasztrófák hatékony és gyors elhárítását a legcélszerűbben a nemzeti, regionális és helyi erők biztosítják. A katasztrófákat csupán a megfelelő megelőző intézkedések átfogó hálózata által lehet gyorsan és hatékonyan leküzdeni és hatásaikat a lehető legjobban megfékezni. A közelmúltban történt katasztrófák (erdőtüzek és árvizek) leküzdésében szerzett tapasztalatok jól mutatják, hogy mennyire fontos a gyors és következetes reakció a sikeres katasztrófaelhárításhoz; |
| --- | --- |

20.

megállapítja, hogy a tagállamokban a regionális és a helyi szintű egységeknek és intézményeknek központi szerep jut a polgári védelem felépítésében. A katasztrófák hatékony és gyors elhárítását a legcélszerűbben a nemzeti, regionális és helyi erők biztosítják. A katasztrófákat csupán a megfelelő megelőző intézkedések átfogó hálózata által lehet gyorsan és hatékonyan leküzdeni és hatásaikat a lehető legjobban megfékezni. A közelmúltban történt katasztrófák (erdőtüzek és árvizek) leküzdésében szerzett tapasztalatok jól mutatják, hogy mennyire fontos a gyors és következetes reakció a sikeres katasztrófaelhárításhoz;

| 21. | ezen túlmenően továbbra is elengedhetetlennek tartja, hogy intenzíven együttműködjenek azok a régiók és területek, amelyek közös fenyegetésnek vannak kitéve. A régiók mint a hatékony és eredményes polgári védelem helyben illetékes és felelős szervei ebben az összefüggésben újból hangsúlyozzák a szolidaritás melletti különleges, országokon átívelő elkötelezettségüket. Jelenleg már számos olyan határokon átnyúló megállapodás és segítségnyújtási egyezmény létezik, amelyek révén a régiók kölcsönös segítségnyújtásra kötelezték el magukat, és amelyek a sikeres együttműködés alapjait képezik. A régiók már számos esetben bebizonyították, képesek arra, hogy ezeket a megegyezéseket tartalommal töltsék meg. A kockázati térképek kidolgozásának szükségessége, valamint a potenciális veszélyek felmérése gyakorlati szempontból jelentős értéket képviselhet; |
| --- | --- |

21.

ezen túlmenően továbbra is elengedhetetlennek tartja, hogy intenzíven együttműködjenek azok a régiók és területek, amelyek közös fenyegetésnek vannak kitéve. A régiók mint a hatékony és eredményes polgári védelem helyben illetékes és felelős szervei ebben az összefüggésben újból hangsúlyozzák a szolidaritás melletti különleges, országokon átívelő elkötelezettségüket. Jelenleg már számos olyan határokon átnyúló megállapodás és segítségnyújtási egyezmény létezik, amelyek révén a régiók kölcsönös segítségnyújtásra kötelezték el magukat, és amelyek a sikeres együttműködés alapjait képezik. A régiók már számos esetben bebizonyították, képesek arra, hogy ezeket a megegyezéseket tartalommal töltsék meg. A kockázati térképek kidolgozásának szükségessége, valamint a potenciális veszélyek felmérése gyakorlati szempontból jelentős értéket képviselhet;

| 22. | elmondja, hogy a helyi szintű, átfogó és hatékony polgári védelem elsősorban önkéntesek segítségét is felhasználva érhető el. Az önkéntes struktúrák erősítése ezért hatékonyan hozzájárul a regionális katasztrófaelhárítási kapacitások javításához. Az RB felkéri az Európai Bizottságot, hogy a jövőben fokozottabban támogassa önkéntes struktúrák létrehozását és kialakítását a polgári védelem területén azokban a régiókban, amelyekben erre igényt tartanak. Fel kell használni az Önkéntesség Európai Éve nyújtotta lehetőséget arra, hogy a tagállamokat támogassák a megfelelő struktúrák kiépítését célzó törekvéseikben; |
| --- | --- |

22.

elmondja, hogy a helyi szintű, átfogó és hatékony polgári védelem elsősorban önkéntesek segítségét is felhasználva érhető el. Az önkéntes struktúrák erősítése ezért hatékonyan hozzájárul a regionális katasztrófaelhárítási kapacitások javításához. Az RB felkéri az Európai Bizottságot, hogy a jövőben fokozottabban támogassa önkéntes struktúrák létrehozását és kialakítását a polgári védelem területén azokban a régiókban, amelyekben erre igényt tartanak. Fel kell használni az Önkéntesség Európai Éve nyújtotta lehetőséget arra, hogy a tagállamokat támogassák a megfelelő struktúrák kiépítését célzó törekvéseikben;

| 23. | elismeri, hogy főként a természeti katasztrófák éghajlatváltozás miatt megnövekedett veszélyének kontextusában kell különös figyelmet fordítani a megelőzés témájára. Az EU-nak ezért meg kellene erősítenie ezzel kapcsolatos tevékenységeit, és különösen a régiókat kellene abban támogatnia, hogy meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy katasztrófák elkerülhetők legyenek, illetve a lehető legkevesebb következménnyel járjanak. Pontosan a dél-európai országok erdőtüzei során szerzett tapasztalatok mutatták meg a megelőző intézkedések sikerét és jelentőségét; |
| --- | --- |

23.

elismeri, hogy főként a természeti katasztrófák éghajlatváltozás miatt megnövekedett veszélyének kontextusában kell különös figyelmet fordítani a megelőzés témájára. Az EU-nak ezért meg kellene erősítenie ezzel kapcsolatos tevékenységeit, és különösen a régiókat kellene abban támogatnia, hogy meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy katasztrófák elkerülhetők legyenek, illetve a lehető legkevesebb következménnyel járjanak. Pontosan a dél-európai országok erdőtüzei során szerzett tapasztalatok mutatták meg a megelőző intézkedések sikerét és jelentőségét;

A humanitárius segítségnyújtási intézkedések alapelvei

| 24. | az egyes régiók (partnerek) közötti jogi megállapodások alapján amellett foglal állást, hogy használják ki azokat a szinergiahatásokat, amelyek a megfigyelési és tájékoztatási központnak (MIC) mint a polgári védelmet és a humanitárius segítségnyújtást célzó fellépéseket koordináló intézménynek a tervezett megerősítése nyomán jönnek létre. Ügyelni kell azonban arra, hogy a két terület megőrizze jogi és strukturális különbségeit; |
| --- | --- |

24.

az egyes régiók (partnerek) közötti jogi megállapodások alapján amellett foglal állást, hogy használják ki azokat a szinergiahatásokat, amelyek a megfigyelési és tájékoztatási központnak (MIC) mint a polgári védelmet és a humanitárius segítségnyújtást célzó fellépéseket koordináló intézménynek a tervezett megerősítése nyomán jönnek létre. Ügyelni kell azonban arra, hogy a két terület megőrizze jogi és strukturális különbségeit;

| 25. | támogatja az arra irányuló törekvéseket, hogy a humanitárius segítségnyújtási intézkedéseket fokozottabban összehangolják a nemzetközi, állami és nem állami segélyszervezetekkel. Intenzívebb együttműködés révén, valamint az egyes partnerek (régiók) elektronikus adatbankjai használatának lehetősége segítségével el kellene kerülni kettős rendszerek kiépítését. Ez különösen érvényes az EU-s segélyraktárak létrehozására. Ezen túlmenően a természetbeni segítség területén is további szinergiákat kellene feltárni a tagállamok segélynyújtása és az EU által finanszírozott humanitárius segély között, arra törekedve, hogy a segélynyújtás hatékonyságának növelése érdekében összehangolják az erőfeszítéseket a többi szereplővel, különösen a régiókkal; |
| --- | --- |

25.

támogatja az arra irányuló törekvéseket, hogy a humanitárius segítségnyújtási intézkedéseket fokozottabban összehangolják a nemzetközi, állami és nem állami segélyszervezetekkel. Intenzívebb együttműködés révén, valamint az egyes partnerek (régiók) elektronikus adatbankjai használatának lehetősége segítségével el kellene kerülni kettős rendszerek kiépítését. Ez különösen érvényes az EU-s segélyraktárak létrehozására. Ezen túlmenően a természetbeni segítség területén is további szinergiákat kellene feltárni a tagállamok segélynyújtása és az EU által finanszírozott humanitárius segély között, arra törekedve, hogy a segélynyújtás hatékonyságának növelése érdekében összehangolják az erőfeszítéseket a többi szereplővel, különösen a régiókkal;

| 26. | emlékeztet rá, hogy bizonyos – például a legkülső – régiók geostratégiai helyzete kiemelt fontosságú európai szereplőkké teszi őket az EU-n kívüli vészhelyzetekkel kapcsolatos humanitárius fellépésekben, ahogy ezt a közelmúltban – például Haitin – végrehajtott akciók bizonyítják; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet rá, hogy bizonyos – például a legkülső – régiók geostratégiai helyzete kiemelt fontosságú európai szereplőkké teszi őket az EU-n kívüli vészhelyzetekkel kapcsolatos humanitárius fellépésekben, ahogy ezt a közelmúltban – például Haitin – végrehajtott akciók bizonyítják;

| 27. | központi feladatnak tartja a katasztrófaelhárítás és a humanitárius segítségnyújtás területén nyújtott szolgáltatások láthatóbbá tételét. Ez nem csupán az uniós polgároknak az EU katasztrófákra való reagálásáról szóló tájékoztatását és az Uniónak mint felelősségteljes, megbízható nemzetközi partnernek a politikai megerősítését szolgálja, hanem arra is alkalmas, hogy az ezeket a fellépéseket alapvetően lehetővé tevő számos segítő további motivációt kapjon kötelezettségvállalásához. A láthatóság javításának egyik fontos eleme a közös kommunikációs stratégia kialakítása informatikai eszközök és internetes oldalak (az erőforrások és eszközök adatbankjai) támogatásával. Ennek a kommunikációs stratégiának megfelelőképpen be kellene mutatnia a meglévő mechanizmusok és segélyezési struktúrák teljesítőképességét is; |
| --- | --- |

27.

központi feladatnak tartja a katasztrófaelhárítás és a humanitárius segítségnyújtás területén nyújtott szolgáltatások láthatóbbá tételét. Ez nem csupán az uniós polgároknak az EU katasztrófákra való reagálásáról szóló tájékoztatását és az Uniónak mint felelősségteljes, megbízható nemzetközi partnernek a politikai megerősítését szolgálja, hanem arra is alkalmas, hogy az ezeket a fellépéseket alapvetően lehetővé tevő számos segítő további motivációt kapjon kötelezettségvállalásához. A láthatóság javításának egyik fontos eleme a közös kommunikációs stratégia kialakítása informatikai eszközök és internetes oldalak (az erőforrások és eszközök adatbankjai) támogatásával. Ennek a kommunikációs stratégiának megfelelőképpen be kellene mutatnia a meglévő mechanizmusok és segélyezési struktúrák teljesítőképességét is;

| 28. | utal a jelenlegi nemzetközi katasztrófaelhárítási műveletek során szerzett tapasztalatokra, amelyek bebizonyították, hogy a hatékony segítségnyújtás lényeges tényezője a szállítási kapacitások gyors és bürokráciamentes rendelkezésre állása. Az RB a nemzetközi segítségnyújtási beavatkozások optimalizálására tekintettel ezért nyomatékosan üdvözli a szállítási költségek társfinanszírozásának fokozására vonatkozó javaslatokat. Ebben az összefüggésben azt is meg kellene vizsgálni, hogy miként javítható a megfelelő szállítási kapacitások rendelkezésre bocsátása és közvetítése. Megoldást kell találni arra, hogy a segítségnyújtók a szállítási költségek további átvállalása nélkül is gyorsan és bürokráciamentesen tudjanak az érintett régiókban segítséget nyújtani. A cél az, hogy amennyire lehetséges, mentesítsük a szállítási költségek alól azokat, akik már rendelkezésre bocsátották a szükséges eszközöket; |
| --- | --- |

28.

utal a jelenlegi nemzetközi katasztrófaelhárítási műveletek során szerzett tapasztalatokra, amelyek bebizonyították, hogy a hatékony segítségnyújtás lényeges tényezője a szállítási kapacitások gyors és bürokráciamentes rendelkezésre állása. Az RB a nemzetközi segítségnyújtási beavatkozások optimalizálására tekintettel ezért nyomatékosan üdvözli a szállítási költségek társfinanszírozásának fokozására vonatkozó javaslatokat. Ebben az összefüggésben azt is meg kellene vizsgálni, hogy miként javítható a megfelelő szállítási kapacitások rendelkezésre bocsátása és közvetítése. Megoldást kell találni arra, hogy a segítségnyújtók a szállítási költségek további átvállalása nélkül is gyorsan és bürokráciamentesen tudjanak az érintett régiókban segítséget nyújtani. A cél az, hogy amennyire lehetséges, mentesítsük a szállítási költségek alól azokat, akik már rendelkezésre bocsátották a szükséges eszközöket;

| 29. | javasolja, hogy a megelőzésre vonatkozó állami megközelítések területén továbbra is célzottan ösztönözzék és támogassák a sikeres interregionális együttműködést. Rámutat, hogy az INTERREG-kezdeményezés rendkívül hatékonynak bizonyult a természeti katasztrófák megelőzésére szolgáló, pontosan ugyanilyen, határokon átnyúló összefüggésben megvalósítandó, kipróbált és letesztelt gyakorlatok cseréje terén. Az európai területi együttműködési csoportosulások (EGTC) felállítása tovább javíthatja a katasztrófavédelmi intézkedések végrehajtását olyan területeken, mint a közös adatbankok, a gyakorlatok, a kockázatelemzés és a korai előrejelző rendszer, valamint a technológiaátadás és a szakértők cseréje; |
| --- | --- |

29.

javasolja, hogy a megelőzésre vonatkozó állami megközelítések területén továbbra is célzottan ösztönözzék és támogassák a sikeres interregionális együttműködést. Rámutat, hogy az INTERREG-kezdeményezés rendkívül hatékonynak bizonyult a természeti katasztrófák megelőzésére szolgáló, pontosan ugyanilyen, határokon átnyúló összefüggésben megvalósítandó, kipróbált és letesztelt gyakorlatok cseréje terén. Az európai területi együttműködési csoportosulások (EGTC) felállítása tovább javíthatja a katasztrófavédelmi intézkedések végrehajtását olyan területeken, mint a közös adatbankok, a gyakorlatok, a kockázatelemzés és a korai előrejelző rendszer, valamint a technológiaátadás és a szakértők cseréje;

| 30. | kedvezően értékeli az Európai Bizottság törekvését, amely a meglévő eszközök lehető legjobb felhasználására és a további pénzügyi és adminisztratív terhek elkerülésére irányul. Ez különösen a helyi és regionális önkormányzatok számára fontos, amelyek ugyan átfogó ismeretekkel rendelkeznek a katasztrófák megelőzése és elhárítása területén, ám költségvetésük korlátozott. Ez különösen igaz a humanitárius segítségnyújtás területére is, amely számára a helyi és regionális önkormányzatok szintjén nem állnak rendelkezésre külön eszközök, mivel ez eredetileg nem tartozik a feladatukhoz; |
| --- | --- |

30.

kedvezően értékeli az Európai Bizottság törekvését, amely a meglévő eszközök lehető legjobb felhasználására és a további pénzügyi és adminisztratív terhek elkerülésére irányul. Ez különösen a helyi és regionális önkormányzatok számára fontos, amelyek ugyan átfogó ismeretekkel rendelkeznek a katasztrófák megelőzése és elhárítása területén, ám költségvetésük korlátozott. Ez különösen igaz a humanitárius segítségnyújtás területére is, amely számára a helyi és regionális önkormányzatok szintjén nem állnak rendelkezésre külön eszközök, mivel ez eredetileg nem tartozik a feladatukhoz;

A megfigyelési és tájékoztatási központ (MIC) megerősítése

| 31. | üdvözli, hogy meg kívánják erősíteni a megfigyelési és tájékoztatási központot mint a közösség területén végbemenő katasztrófaelhárítási műveletek és az Unión kívüli humanitárius fellépések koordinálását végző intézményt, különösen azokban az országokban, amelyek a katasztrófák szempontjából a legsebezhetőbbek, és amelyek a legalacsonyabb szintű – az ENSZ által kidolgozott – „humán fejlettségi mutatóval” rendelkeznek. Figyelembe kell venni azonban, hogy nem tervezik, hogy a központ ebben az összefüggésben operatív feladatokat is vállaljon. Az operatív felelősséget továbbra is a segítségnyújtóknak kell vállalniuk, mivel erre ők a legalkalmasabbak; |
| --- | --- |

31.

üdvözli, hogy meg kívánják erősíteni a megfigyelési és tájékoztatási központot mint a közösség területén végbemenő katasztrófaelhárítási műveletek és az Unión kívüli humanitárius fellépések koordinálását végző intézményt, különösen azokban az országokban, amelyek a katasztrófák szempontjából a legsebezhetőbbek, és amelyek a legalacsonyabb szintű – az ENSZ által kidolgozott – „humán fejlettségi mutatóval” rendelkeznek. Figyelembe kell venni azonban, hogy nem tervezik, hogy a központ ebben az összefüggésben operatív feladatokat is vállaljon. Az operatív felelősséget továbbra is a segítségnyújtóknak kell vállalniuk, mivel erre ők a legalkalmasabbak;

Záró megjegyzések

| 32. | amellett áll ki, hogy az EU tagállamai, régiói és helyi önkormányzatai között érvényesüljön a szolidaritás, az együttműködés, a koordináció és a támogatás elve a polgári védelem területén, (3) és egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy még nagyobb koherenciára, hatékonyságra és láthatóságra van szükség annak eléréséhez, hogy az EU integráltabb katasztrófaelhárítási képességgel rendelkezzen; |
| --- | --- |

32.

amellett áll ki, hogy az EU tagállamai, régiói és helyi önkormányzatai között érvényesüljön a szolidaritás, az együttműködés, a koordináció és a támogatás elve a polgári védelem területén, (3) és egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy még nagyobb koherenciára, hatékonyságra és láthatóságra van szükség annak eléréséhez, hogy az EU integráltabb katasztrófaelhárítási képességgel rendelkezzen;

| 33. | emlékeztet ugyanakkor arra is, hogy a polgári védelem eredetileg a tagállamok, illetve azok regionális és helyi szintjeinek a feladata, ezek hatáskörét pedig nem szabad megsérteni; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet ugyanakkor arra is, hogy a polgári védelem eredetileg a tagállamok, illetve azok regionális és helyi szintjeinek a feladata, ezek hatáskörét pedig nem szabad megsérteni;

| 34. | az EUMSZ 6. cikke második mondatának (f) pontjában, valamint az EUMSZ 2. cikke (5) bekezdésében és az EUMSZ 196. cikkében szereplő uniós hatáskörök fényében ezért üdvözli, hogy az Európai Bizottság nem tesz eleget az európai polgári védelmi erő létrehozására irányuló követelésnek; |
| --- | --- |

34.

az EUMSZ 6. cikke második mondatának (f) pontjában, valamint az EUMSZ 2. cikke (5) bekezdésében és az EUMSZ 196. cikkében szereplő uniós hatáskörök fényében ezért üdvözli, hogy az Európai Bizottság nem tesz eleget az európai polgári védelmi erő létrehozására irányuló követelésnek;

| 35. | támogatja az Európai Bizottságnak a közösségi koncepció kialakítására vonatkozó törekvéseit, amelyek célja, hogy a katasztrófákra való felkészülés, reagálás és a következmények kezelése területét a szerződéseknek megfelelően szabályozza. |
| --- | --- |

35.

támogatja az Európai Bizottságnak a közösségi koncepció kialakítására vonatkozó törekvéseit, amelyek célja, hogy a katasztrófákra való felkészülés, reagálás és a következmények kezelése területét a szerződéseknek megfelelően szabályozza.

Kelt Brüsszelben, 2011. május 11-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 139/2009 fin.

1

(2)  Az Általános Ügyek Tanácsa 2010. december 14-én tartott 3060. ülésének következtetései.

2

(3)  CdR 116/2006 fin.

3

---

| 1.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 192/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 192/20

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése

2011/C 192/05

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | hangsúlyozza, hogy a közvetlen kifizetések továbbra is a termelők jövedelemstabilitásának alapeszközei kell hogy legyenek, mintegy ellentételezésképpen a közjavak biztosításáért és a szigorúbb uniós termelési szabványokért, illetve hogy a függetlenítés feltétele, hogy annak következtében ne merüljön fel annak a kockázata, hogy az állandó természeti hátrányokkal küzdő területeken megszűnik a termelés; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy a közvetlen kifizetések továbbra is a termelők jövedelemstabilitásának alapeszközei kell hogy legyenek, mintegy ellentételezésképpen a közjavak biztosításáért és a szigorúbb uniós termelési szabványokért, illetve hogy a függetlenítés feltétele, hogy annak következtében ne merüljön fel annak a kockázata, hogy az állandó természeti hátrányokkal küzdő területeken megszűnik a termelés;

| — | hangsúlyozza, hogy a KAP-ot és a kohéziós politikát nem lehet egymástól elválasztva kezelni. Ezeknek a politikáknak a területi célkitűzéseit főként közösségi szinten kell az eddigieknél jobban összehangolni; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy a KAP-ot és a kohéziós politikát nem lehet egymástól elválasztva kezelni. Ezeknek a politikáknak a területi célkitűzéseit főként közösségi szinten kell az eddigieknél jobban összehangolni;

| — | megismétli, hogy támogatja a strukturális alapokat és az egyéb területfejlesztési alapokat – EMVA és EHA – lefedő közös stratégiai keret létrehozására irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

—

megismétli, hogy támogatja a strukturális alapokat és az egyéb területfejlesztési alapokat – EMVA és EHA – lefedő közös stratégiai keret létrehozására irányuló javaslatot;

| — | aggodalmát fejezi ki az Európai Bizottság által a mezőgazdasági piacok 2013 utáni szabályozása terén kiadott első iránymutatások miatt, és úgy véli, hogy a közös agrárpolitika jövője nem választható el a piacokat államilag szabályozó, az áringadozás ellen küzdő és a termelők, valamint a fogyasztók számára stabil árakat garantáló rendelkezések fenntartásától; |
| --- | --- |

—

aggodalmát fejezi ki az Európai Bizottság által a mezőgazdasági piacok 2013 utáni szabályozása terén kiadott első iránymutatások miatt, és úgy véli, hogy a közös agrárpolitika jövője nem választható el a piacokat államilag szabályozó, az áringadozás ellen küzdő és a termelők, valamint a fogyasztók számára stabil árakat garantáló rendelkezések fenntartásától;

| — | megállapítja, hogy a KAP jövőjét nem lehet különválasztani az európai kereskedelempolitika jövőjétől. Amennyiben az EU hozzá kíván járulni a világ élelmezésbiztonságához, akkor az EU-nak és a nemzetközi kereskedelempolitikának a WTO keretében is gondoskodnia kell arról, hogy az uniós mezőgazdaság tisztességes feltételek mellett termelhessen; |
| --- | --- |

—

megállapítja, hogy a KAP jövőjét nem lehet különválasztani az európai kereskedelempolitika jövőjétől. Amennyiben az EU hozzá kíván járulni a világ élelmezésbiztonságához, akkor az EU-nak és a nemzetközi kereskedelempolitikának a WTO keretében is gondoskodnia kell arról, hogy az uniós mezőgazdaság tisztességes feltételek mellett termelhessen;

| — | kiemeli, hogy a jövőbeli kohéziós és agrárpolitika kialakításának igen komoly a szubszidiaritási vetülete. Anélkül, hogy megkérdőjeleznénk a szóban forgó politikák közösségi megközelítését és a közös politika adta többletértéket, az eddigieknél jobban be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat a jövőbeli KAP jövőbeli pilléreinek kialakításával kapcsolatos döntések meghozatalába. Mindenképpen meg kell teremtenünk a többszintű kormányzás keretét, ha meg akarjuk tartani a KAP közösségi jellegét, és ezzel párhuzamosan erősíteni kívánjuk a helyi felelősségvállalást és a társadalmi elfogadottságot; |
| --- | --- |

—

kiemeli, hogy a jövőbeli kohéziós és agrárpolitika kialakításának igen komoly a szubszidiaritási vetülete. Anélkül, hogy megkérdőjeleznénk a szóban forgó politikák közösségi megközelítését és a közös politika adta többletértéket, az eddigieknél jobban be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat a jövőbeli KAP jövőbeli pilléreinek kialakításával kapcsolatos döntések meghozatalába. Mindenképpen meg kell teremtenünk a többszintű kormányzás keretét, ha meg akarjuk tartani a KAP közösségi jellegét, és ezzel párhuzamosan erősíteni kívánjuk a helyi felelősségvállalást és a társadalmi elfogadottságot;

| — | hangsúlyozza, hogy a közös agrárpolitika céljai csak abban az esetben érhetők el, ha 2014 után is elegendő pénzügyi forrást bocsátanak ehhez rendelkezésre. |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy a közös agrárpolitika céljai csak abban az esetben érhetők el, ha 2014 után is elegendő pénzügyi forrást bocsátanak ehhez rendelkezésre.

| Előadó | Luis DURNWALDER (IT/EPP), Bolzano autonóm tartomány elnöke |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának –
  A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése
  COM(2010) 672 végleges |

Előadó

Luis DURNWALDER (IT/EPP), Bolzano autonóm tartomány elnöke

Referenciaszöveg

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának –

A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése

COM(2010) 672 végleges

I.   ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

megállapítja, hogy

| 1. | a mezőgazdaság fontos szerepet tölt be Európa vidéki területeinek fejlődésében, mivel csaknem 30 millió embernek ad munkát. Ezek a területek az Európai Unió területének 90 %-át teszik ki, illetve az európai polgárok 60 %-a él vidéken. |
| --- | --- |

1.

a mezőgazdaság fontos szerepet tölt be Európa vidéki területeinek fejlődésében, mivel csaknem 30 millió embernek ad munkát. Ezek a területek az Európai Unió területének 90 %-át teszik ki, illetve az európai polgárok 60 %-a él vidéken.

| 2. | A mezőgazdaság lehetővé teszi az európai polgárok élelmiszerrel való ellátását, emellett gazdasági körforgást és munkahelyeket hoz létre, valamint jó minőségű élettereket teremt, hozzájárul a területek hidrogeológiai viszonyainak rendezettségéhez, megőrzi a kultúrtájakat és a hagyományokat. Mezőgazdaság nélkül elképzelhetetlen az európai vidéki területek multifunkcionális és fenntartható fejlődése. |
| --- | --- |

2.

A mezőgazdaság lehetővé teszi az európai polgárok élelmiszerrel való ellátását, emellett gazdasági körforgást és munkahelyeket hoz létre, valamint jó minőségű élettereket teremt, hozzájárul a területek hidrogeológiai viszonyainak rendezettségéhez, megőrzi a kultúrtájakat és a hagyományokat. Mezőgazdaság nélkül elképzelhetetlen az európai vidéki területek multifunkcionális és fenntartható fejlődése.

| 3. | Ezért a Közös Agrárpolitika (KAP) az Európai Gazdasági Közösség megalapítása óta annak legfőbb feladatkörei közé tartozik. A KAP bebizonyította, hogy egy közösségi politika jelentős többletértéket adhat az európai társadalom számára, miközben az EU 2020 stratégia céljait a területi paktumok révén elő lehet mozdítani. |
| --- | --- |

3.

Ezért a Közös Agrárpolitika (KAP) az Európai Gazdasági Közösség megalapítása óta annak legfőbb feladatkörei közé tartozik. A KAP bebizonyította, hogy egy közösségi politika jelentős többletértéket adhat az európai társadalom számára, miközben az EU 2020 stratégia céljait a területi paktumok révén elő lehet mozdítani.

| 4. | A KAP azért volt sikeres, és azért sikeres ma is, mert az eltelt évtizedek alatt mindig szembenézett az új európai és globális kihívásokkal, illetve megfelelően alkalmazkodott azokhoz. |
| --- | --- |

4.

A KAP azért volt sikeres, és azért sikeres ma is, mert az eltelt évtizedek alatt mindig szembenézett az új európai és globális kihívásokkal, illetve megfelelően alkalmazkodott azokhoz.

| 5. | A gazdasági keretfeltételek, az árak ingadozása, a mezőgazdasági termelők jövedelmének nagyarányú csökkenése, az élelmiszerek és agrárnyersanyagok iránti növekvő globális kereslet, a termelési módszerek fenntarthatósága és környezetbaráttá tétele, illetve főleg a fokozott mezőgazdasági éghajlatvédelem és az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásai elleni védelem iránti igény, valamint a hatékonyabb állatvédelem és a megfelelő fogyasztóvédelem szorgalmazása – mind az élelmiszerbiztonság, mind a mezőgazdasági ellátás szempontjából – azt követelik, hogy kialakítsuk a 2013 utáni időszakra szóló KAP-ot. |
| --- | --- |

5.

A gazdasági keretfeltételek, az árak ingadozása, a mezőgazdasági termelők jövedelmének nagyarányú csökkenése, az élelmiszerek és agrárnyersanyagok iránti növekvő globális kereslet, a termelési módszerek fenntarthatósága és környezetbaráttá tétele, illetve főleg a fokozott mezőgazdasági éghajlatvédelem és az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásai elleni védelem iránti igény, valamint a hatékonyabb állatvédelem és a megfelelő fogyasztóvédelem szorgalmazása – mind az élelmiszerbiztonság, mind a mezőgazdasági ellátás szempontjából – azt követelik, hogy kialakítsuk a 2013 utáni időszakra szóló KAP-ot.

| 6. | A Régiók Bizottsága már a 2010. június 9–10-én tartott 85. plenáris ülésén elfogadott egy saját kezdeményezésű véleményt a KAP 2013 utáni jövőjéről (CdR 127/2010), amelyben arra az álláspontra helyezkedett, hogy a KAP-nak






  — | közös politikának kell maradnia; |
| --- | --- | --- |

6.

A Régiók Bizottsága már a 2010. június 9–10-én tartott 85. plenáris ülésén elfogadott egy saját kezdeményezésű véleményt a KAP 2013 utáni jövőjéről (CdR 127/2010), amelyben arra az álláspontra helyezkedett, hogy a KAP-nak

—

közös politikának kell maradnia;

| — | szavatolnia kell az európaiak élelmiszer-függetlenségét és élelmiszer-ellátásuk biztonságát; |
| --- | --- |

—

szavatolnia kell az európaiak élelmiszer-függetlenségét és élelmiszer-ellátásuk biztonságát;

| — | garantálnia kell a mezőgazdasági termelők jövedelmének stabilitását; |
| --- | --- |

—

garantálnia kell a mezőgazdasági termelők jövedelmének stabilitását;

| — | minden termék hasznára kell válnia, ösztönöznie kell alternatív mezőgazdasági módszerek bevezetését és elő kell segítenie a foglalkoztatást és a fenntartható területhasznosítást; |
| --- | --- |

—

minden termék hasznára kell válnia, ösztönöznie kell alternatív mezőgazdasági módszerek bevezetését és elő kell segítenie a foglalkoztatást és a fenntartható területhasznosítást;

| — | támogatnia kell a környezetbarát és erőforrás-hatékony termelési rendszereket, ideértve a táj és a biodiverzitás védelmét is; |
| --- | --- |

—

támogatnia kell a környezetbarát és erőforrás-hatékony termelési rendszereket, ideértve a táj és a biodiverzitás védelmét is;

| — | tekintetbe kell vennie a természeti és földrajzi hátrányokat (hegyvidékek, szigetek, alacsony népsűrűségű területek, legkülső régiók); |
| --- | --- |

—

tekintetbe kell vennie a természeti és földrajzi hátrányokat (hegyvidékek, szigetek, alacsony népsűrűségű területek, legkülső régiók);

| — | a mezőgazdaságra és az élelmezésre kell helyeznie a fő hangsúlyt; |
| --- | --- |

—

a mezőgazdaságra és az élelmezésre kell helyeznie a fő hangsúlyt;

| — | például a területi önkormányzatok jobb és fokozott bevonásával hozzá kell járulnia a KAP 1. és 2. pillérével kapcsolatos bizonyos végrehajtási és irányítási mechanizmusok továbbfejlesztéséhez és egyszerűsítéséhez; |
| --- | --- |

—

például a területi önkormányzatok jobb és fokozott bevonásával hozzá kell járulnia a KAP 1. és 2. pillérével kapcsolatos bizonyos végrehajtási és irányítási mechanizmusok továbbfejlesztéséhez és egyszerűsítéséhez;

| — | olyan pénzügyi kerettel kell rendelkeznie, amely figyelembe veszi a jövőbeli kihívásokat és problémaforrásokat. |
| --- | --- |

—

olyan pénzügyi kerettel kell rendelkeznie, amely figyelembe veszi a jövőbeli kihívásokat és problémaforrásokat.

| 7. | 2011. január 27-én a Régiók Bizottsága elfogadta a Helyiélelmiszer-rendszerek című előretekintő véleményét, amely hangsúlyozza a sokoldalú európai mezőgazdaság értékét és azt, hogy a helyben történő értékesítés milyen hozzáadott értéket képvisel a környezeti, társadalmi és gazdasági szükségletek szempontjából; |
| --- | --- |

7.

2011. január 27-én a Régiók Bizottsága elfogadta a Helyiélelmiszer-rendszerek című előretekintő véleményét, amely hangsúlyozza a sokoldalú európai mezőgazdaság értékét és azt, hogy a helyben történő értékesítés milyen hozzáadott értéket képvisel a környezeti, társadalmi és gazdasági szükségletek szempontjából;

| 8. | A Régiók Bizottsága a KAP reformjával kapcsolatosan általa végzett munkát folytatva és a 2010. novemberi közleményre reagálva egyetértően veszi tudomásul, hogy közleményében az Európai Bizottság több olyan pontra is kitér, amelyet az RB fent említett véleménye vetett fel. Az RB hangsúlyozza, hogy ezek a kérdések nem vesztettek érvényükből, és figyelembe kell őket venni a reform során. |
| --- | --- |

8.

A Régiók Bizottsága a KAP reformjával kapcsolatosan általa végzett munkát folytatva és a 2010. novemberi közleményre reagálva egyetértően veszi tudomásul, hogy közleményében az Európai Bizottság több olyan pontra is kitér, amelyet az RB fent említett véleménye vetett fel. Az RB hangsúlyozza, hogy ezek a kérdések nem vesztettek érvényükből, és figyelembe kell őket venni a reform során.

| 9. | A Régiók Bizottsága elsősorban azt hangsúlyozza, hogy a KAP, azon belül is főleg annak 2. pillére, nagyon fontos szerepet tölt be az európai vidéki területek általános fejlődésében. Mindez több helyen kapcsolódik a kohéziós politikához is, ezért nem lehet ezeket a politikákat egymástól elválasztva kezelni, még akkor sem, ha önálló és önmagukban is szükséges politikákról van szó. A fenti politikák területi célkitűzéseit főként közösségi szinten kell az eddigieknél jobban összehangolni. Az RB hangsúlyozza, hogy a 2. pillér 3. tengelyét a vidéken élők életminősége javítását és a vidéki gazdaság diverzifikációját célzó elegendő eszközzel kell ellátni. |
| --- | --- |

9.

A Régiók Bizottsága elsősorban azt hangsúlyozza, hogy a KAP, azon belül is főleg annak 2. pillére, nagyon fontos szerepet tölt be az európai vidéki területek általános fejlődésében. Mindez több helyen kapcsolódik a kohéziós politikához is, ezért nem lehet ezeket a politikákat egymástól elválasztva kezelni, még akkor sem, ha önálló és önmagukban is szükséges politikákról van szó. A fenti politikák területi célkitűzéseit főként közösségi szinten kell az eddigieknél jobban összehangolni. Az RB hangsúlyozza, hogy a 2. pillér 3. tengelyét a vidéken élők életminősége javítását és a vidéki gazdaság diverzifikációját célzó elegendő eszközzel kell ellátni.

| 10. | A Régiók Bizottsága kiemeli, hogy a jövőbeli kohéziós és agrárpolitika kialakításának igen komoly a szubszidiaritási vetülete. Anélkül, hogy megkérdőjeleznénk a szóban forgó politikák közösségi megközelítését és a közös politika adta többletértéket, az eddigieknél jobban be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat a jövőbeli KAP jövőbeli pilléreinek kialakításával kapcsolatos döntések meghozatalába. Mindenképpen meg kell teremtenünk a többszintű kormányzás keretét (uniós tagállamok, régiók és települések), ha meg akarjuk tartani a KAP közösségi jellegét, és ezzel párhuzamosan erősíteni kívánjuk a helyi felelősségvállalást és a társadalmi elfogadottságot. Ugyanakkor el kell kerülni, hogy ez a szubszidiaritási elv túl sok tervezési szintet és ezáltal vállalhatatlan adminisztrációs terheket eredményezzen. |
| --- | --- |

10.

A Régiók Bizottsága kiemeli, hogy a jövőbeli kohéziós és agrárpolitika kialakításának igen komoly a szubszidiaritási vetülete. Anélkül, hogy megkérdőjeleznénk a szóban forgó politikák közösségi megközelítését és a közös politika adta többletértéket, az eddigieknél jobban be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat a jövőbeli KAP jövőbeli pilléreinek kialakításával kapcsolatos döntések meghozatalába. Mindenképpen meg kell teremtenünk a többszintű kormányzás keretét (uniós tagállamok, régiók és települések), ha meg akarjuk tartani a KAP közösségi jellegét, és ezzel párhuzamosan erősíteni kívánjuk a helyi felelősségvállalást és a társadalmi elfogadottságot. Ugyanakkor el kell kerülni, hogy ez a szubszidiaritási elv túl sok tervezési szintet és ezáltal vállalhatatlan adminisztrációs terheket eredményezzen.

A KAP kihívásai

megállapítja továbbá, hogy

| 11. | az élelmiszerek iránti kereslet világszerte növekedni fog. Ez arra vezethető vissza, hogy egyrészt várhatóan növekedni fog a Föld lakossága, másrészt pedig számos feltörekvő országban nő majd a vásárlóerő is, ami változásokat hoz magával az étkezési szokásokban. A KAP, amelynek alapvető feladata mindenekelőtt az, hogy élelemmel lássa el az embereket Európában, és részt vegyen az élelmezési egyensúly kialakításában, hozzájárulhat és hozzá is kell járulnia ennek a növekvő világszintű keresletnek a kielégítéséhez. Ezen túlmenően a mezőgazdaság közjavak, például – az élelmiszertermelés számára közvetlenül versenyt nem jelentő – nyersanyagok biztosításával nagyban hozzájárul az energiaellátás, valamint a dinamikus vidéki területek megőrzéséhez. |
| --- | --- |

11.

az élelmiszerek iránti kereslet világszerte növekedni fog. Ez arra vezethető vissza, hogy egyrészt várhatóan növekedni fog a Föld lakossága, másrészt pedig számos feltörekvő országban nő majd a vásárlóerő is, ami változásokat hoz magával az étkezési szokásokban. A KAP, amelynek alapvető feladata mindenekelőtt az, hogy élelemmel lássa el az embereket Európában, és részt vegyen az élelmezési egyensúly kialakításában, hozzájárulhat és hozzá is kell járulnia ennek a növekvő világszintű keresletnek a kielégítéséhez. Ezen túlmenően a mezőgazdaság közjavak, például – az élelmiszertermelés számára közvetlenül versenyt nem jelentő – nyersanyagok biztosításával nagyban hozzájárul az energiaellátás, valamint a dinamikus vidéki területek megőrzéséhez.

| 12. | Ebből kiindulva a KAP jövőjét nem lehet különválasztani az európai kereskedelempolitika jövőjétől. Amennyiben az EU hozzá kíván járulni a világ élelmezésbiztonságához, akkor az EU-nak és a nemzetközi kereskedelempolitikának a WTO keretében is gondoskodnia kell arról, hogy az uniós mezőgazdaság tisztességes feltételek mellett termelhessen. Ha a termelőknek a nemzetközi szabványoknál szigorúbb és így többletköltséget okozó feltételeknek kell megfelelniük, akkor ezeket a többletköltségeket a nemzetközi kereskedelmi megállapodások során az importszabályozásokban is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

12.

Ebből kiindulva a KAP jövőjét nem lehet különválasztani az európai kereskedelempolitika jövőjétől. Amennyiben az EU hozzá kíván járulni a világ élelmezésbiztonságához, akkor az EU-nak és a nemzetközi kereskedelempolitikának a WTO keretében is gondoskodnia kell arról, hogy az uniós mezőgazdaság tisztességes feltételek mellett termelhessen. Ha a termelőknek a nemzetközi szabványoknál szigorúbb és így többletköltséget okozó feltételeknek kell megfelelniük, akkor ezeket a többletköltségeket a nemzetközi kereskedelmi megállapodások során az importszabályozásokban is figyelembe kell venni.

| 13. | A mezőgazdasági tevékenység szorosan kapcsolódik a környezethez. Ezért a természeti erőforrások fenntartható hasznosítása nemcsak jogos társadalmi elvárás, hanem maguknak a termelőknek is saját, jól felfogott érdeke, és a mezőgazdasági termelés potenciáljának fenntartása szempontjából is fontos. A mezőgazdaságnak ezért hozzá kell járulnia ahhoz is, hogy szembenézhessünk az éghajlatváltozásból, a talaj termőképességének csökkenéséből, a vízhiányból és vízszennyezésből, az életterek és a biológiai sokféleség eltűnéséből eredő kihívásokkal, és a KAP-nak támogatnia kell az ilyen problémák orvoslását célzó megoldásokat. |
| --- | --- |

13.

A mezőgazdasági tevékenység szorosan kapcsolódik a környezethez. Ezért a természeti erőforrások fenntartható hasznosítása nemcsak jogos társadalmi elvárás, hanem maguknak a termelőknek is saját, jól felfogott érdeke, és a mezőgazdasági termelés potenciáljának fenntartása szempontjából is fontos. A mezőgazdaságnak ezért hozzá kell járulnia ahhoz is, hogy szembenézhessünk az éghajlatváltozásból, a talaj termőképességének csökkenéséből, a vízhiányból és vízszennyezésből, az életterek és a biológiai sokféleség eltűnéséből eredő kihívásokkal, és a KAP-nak támogatnia kell az ilyen problémák orvoslását célzó megoldásokat.

| 14. | Ennek kapcsán különösen hangsúlyozni kell azt a szerepet, amelyet a mezőgazdaság az éghajlatváltozás leküzdésében betölt. A termelők már eddig is komoly erőfeszítéseket tettek, hogy jelentősen csökkentsék az üvegházhatású gázok kibocsátását. Ezen túlmenően intenzíven dolgozni kell még alkalmazkodási stratégiák kifejlesztésén, hogy a mezőgazdaság a jövőben is el tudja látni a fent említett feladatokat. Azt a szerepet is ki kell emelni, amelyet a talaj a szén-dioxid-megkötésben tölthet be; ugyanakkor a nagyobb szervesanyag-tartalom következtében javul a termelőképesség is és a fás növények szén-dioxid-megkötő hatása. A mezőgazdaság az egyik kulcságazat a probléma megoldásában. Hozzájárulhat ugyanis a fenntartható energiaellátáshoz, illetve a megújuló nyersanyagokra épülő „kíméletes vegyipar” kialakításához. Ebben fontos szerep hárul a régiókra és a helyi önkormányzatokra is, melyek innovatív, például biomasszára épülő energiakoncepciókat támogatnak. A legfontosabb fenntartható módon előállított energiahordozó a fa. Ezért fontos, hogy a vidékfejlesztés keretében továbbra is támogassuk mind az erdészetet – különösen azokban a régiókban, ahol az erdők fontos szerepet játszanak a katasztrófavédelemben, az erózió elleni küzdelemben és az idegenforgalomban –, mind a fás növények vágási hulladékainak felhasználását. |
| --- | --- |

14.

Ennek kapcsán különösen hangsúlyozni kell azt a szerepet, amelyet a mezőgazdaság az éghajlatváltozás leküzdésében betölt. A termelők már eddig is komoly erőfeszítéseket tettek, hogy jelentősen csökkentsék az üvegházhatású gázok kibocsátását. Ezen túlmenően intenzíven dolgozni kell még alkalmazkodási stratégiák kifejlesztésén, hogy a mezőgazdaság a jövőben is el tudja látni a fent említett feladatokat. Azt a szerepet is ki kell emelni, amelyet a talaj a szén-dioxid-megkötésben tölthet be; ugyanakkor a nagyobb szervesanyag-tartalom következtében javul a termelőképesség is és a fás növények szén-dioxid-megkötő hatása. A mezőgazdaság az egyik kulcságazat a probléma megoldásában. Hozzájárulhat ugyanis a fenntartható energiaellátáshoz, illetve a megújuló nyersanyagokra épülő „kíméletes vegyipar” kialakításához. Ebben fontos szerep hárul a régiókra és a helyi önkormányzatokra is, melyek innovatív, például biomasszára épülő energiakoncepciókat támogatnak. A legfontosabb fenntartható módon előállított energiahordozó a fa. Ezért fontos, hogy a vidékfejlesztés keretében továbbra is támogassuk mind az erdészetet – különösen azokban a régiókban, ahol az erdők fontos szerepet játszanak a katasztrófavédelemben, az erózió elleni küzdelemben és az idegenforgalomban –, mind a fás növények vágási hulladékainak felhasználását.

| 15. | A Régiók Bizottsága támogatja az Európai Bizottság álláspontját, mely szerint az agrárpolitikát továbbra is két összehangolt pillérre kell alapozni, megtartva ezek eddigi kialakítását. Az RB kiemeli azonban, hogy fontos jobban tisztázni a két pillér alá tartozó célkitűzéseket. |
| --- | --- |

15.

A Régiók Bizottsága támogatja az Európai Bizottság álláspontját, mely szerint az agrárpolitikát továbbra is két összehangolt pillérre kell alapozni, megtartva ezek eddigi kialakítását. Az RB kiemeli azonban, hogy fontos jobban tisztázni a két pillér alá tartozó célkitűzéseket.

| 16. | Az első pillérbe tartozó közvetlen kifizetések biztosítják a termelők jövedelmét, honorálják nekik, hogy olyan közjavakkal szolgálnak, mint a tájvédelem, a környezetvédelem és az élelmiszer-biztonság, melyekről az európai polgárok ma már nem akarnak lemondani. A közvetlen kifizetésekkel a világpiaci konkurensekéihez képest szigorúbb uniós szabványokat is kompenzálni igyekeznek, valamint védelmet nyújtanak a piac volatilitásával szemben. |
| --- | --- |

16.

Az első pillérbe tartozó közvetlen kifizetések biztosítják a termelők jövedelmét, honorálják nekik, hogy olyan közjavakkal szolgálnak, mint a tájvédelem, a környezetvédelem és az élelmiszer-biztonság, melyekről az európai polgárok ma már nem akarnak lemondani. A közvetlen kifizetésekkel a világpiaci konkurensekéihez képest szigorúbb uniós szabványokat is kompenzálni igyekeznek, valamint védelmet nyújtanak a piac volatilitásával szemben.

| 17. | A második pillér a vidékfejlesztést szolgálja. Ezért különösen fontos, hogy azt a regionális igényekhez igazítsák, és hogy kialakításában a régiók és a helyi önkormányzatok is részt vegyenek, hiszen ők maguk is pénzügyi felelősséggel tartoznak a második pillér kialakításáért a társfinanszírozása keretében. |
| --- | --- |

17.

A második pillér a vidékfejlesztést szolgálja. Ezért különösen fontos, hogy azt a regionális igényekhez igazítsák, és hogy kialakításában a régiók és a helyi önkormányzatok is részt vegyenek, hiszen ők maguk is pénzügyi felelősséggel tartoznak a második pillér kialakításáért a társfinanszírozása keretében.

| 18. | A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy a közös agrárpolitika céljai csak abban az esetben érhetők el, ha 2014 után is elegendő pénzügyi forrást bocsátanak ehhez rendelkezésre. |
| --- | --- |

18.

A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy a közös agrárpolitika céljai csak abban az esetben érhetők el, ha 2014 után is elegendő pénzügyi forrást bocsátanak ehhez rendelkezésre.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

Közvetlen kifizetések

| 19. | hangsúlyozza, hogy a közvetlen kifizetések továbbra is a termelők jövedelemstabilitásának alapeszközei kell hogy legyenek, mintegy ellentételezésképpen a közjavak biztosításáért és a szigorúbb uniós termelési szabványokért, illetve hogy a függetlenítés feltétele, hogy annak következtében ne merüljön fel annak a kockázata, hogy az állandó természeti hátrányokkal küzdő területeken megszűnik a termelés; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a közvetlen kifizetések továbbra is a termelők jövedelemstabilitásának alapeszközei kell hogy legyenek, mintegy ellentételezésképpen a közjavak biztosításáért és a szigorúbb uniós termelési szabványokért, illetve hogy a függetlenítés feltétele, hogy annak következtében ne merüljön fel annak a kockázata, hogy az állandó természeti hátrányokkal küzdő területeken megszűnik a termelés;

| 20. | egyetért azzal az igénnyel, hogy a jövőben igazságosabban osszák el a közvetlen kifizetéseket, mivel azok jelenlegi rendszere, amely a múltban megtermelt mennyiségeken alapul, torzítja a versenyt az EU-n belül, és olyan rendszerrel kell helyettesíteni, melynek keretében az Európai Unión belül egyformán kezelnek valamennyi agrárgazdálkodási formát; |
| --- | --- |

20.

egyetért azzal az igénnyel, hogy a jövőben igazságosabban osszák el a közvetlen kifizetéseket, mivel azok jelenlegi rendszere, amely a múltban megtermelt mennyiségeken alapul, torzítja a versenyt az EU-n belül, és olyan rendszerrel kell helyettesíteni, melynek keretében az Európai Unión belül egyformán kezelnek valamennyi agrárgazdálkodási formát;

| 21. | úgy véli, hogy még jobban egymáshoz kell igazítani Európában a támogatásokat, hogy el lehessen kerülni az EU-n belül a piaci egyenlőtlenségek kialakulását. Hangsúlyozza azonban, hogy a tagállamokra lebontott forráselosztásnál mind a két pillért figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy még jobban egymáshoz kell igazítani Európában a támogatásokat, hogy el lehessen kerülni az EU-n belül a piaci egyenlőtlenségek kialakulását. Hangsúlyozza azonban, hogy a tagállamokra lebontott forráselosztásnál mind a két pillért figyelembe kell venni;

| 22. | a függetlenített támogatások modelljének fenntartása mellett van, és támogatja a történelmi és üzemsoros támogatások minél gyorsabb megszüntetésére vonatkozó európai bizottsági javaslatokat. Egyetért azzal, hogy, regionális alapú támogatásra kell áttérni; |
| --- | --- |

22.

a függetlenített támogatások modelljének fenntartása mellett van, és támogatja a történelmi és üzemsoros támogatások minél gyorsabb megszüntetésére vonatkozó európai bizottsági javaslatokat. Egyetért azzal, hogy, regionális alapú támogatásra kell áttérni;

| 23. | kiemeli, hogy a fenti fokozatos átmenet során meg kell szüntetni a támogatások tagállamokon belüli egyenlőtlen elosztását, melyet a történelmi elosztási modell eredményezett. Ez ugyanis ellentétes a függetlenítés szellemével, és elfogadhatatlan piaci egyenlőtlenségekhez vezetett és vezet még most is a tagállamok között, ugyanakkor kiemeli, hogy átmeneti időszakot kell bevezetni, amely lehetővé teszi a gazdaságok alkalmazkodását az új támogatási rendszerhez; |
| --- | --- |

23.

kiemeli, hogy a fenti fokozatos átmenet során meg kell szüntetni a támogatások tagállamokon belüli egyenlőtlen elosztását, melyet a történelmi elosztási modell eredményezett. Ez ugyanis ellentétes a függetlenítés szellemével, és elfogadhatatlan piaci egyenlőtlenségekhez vezetett és vezet még most is a tagállamok között, ugyanakkor kiemeli, hogy átmeneti időszakot kell bevezetni, amely lehetővé teszi a gazdaságok alkalmazkodását az új támogatási rendszerhez;

| 24. | támogatja azt az európai bizottsági javaslatot, hogy vezessenek be felső határt a támogatásokban. Hangsúlyozza, hogy ennek a felső határnak figyelembe kell vennie a különböző üzemtípusokat, a termelői szövetségeket és az egyes üzemek foglalkoztatáshoz való hozzájárulását, valamint a jogi személyek esetében a tagok számát. A támogatások felső határának nem szabad megakadályoznia az uniós mezőgazdaság időszerű strukturális kiigazítását; |
| --- | --- |

24.

támogatja azt az európai bizottsági javaslatot, hogy vezessenek be felső határt a támogatásokban. Hangsúlyozza, hogy ennek a felső határnak figyelembe kell vennie a különböző üzemtípusokat, a termelői szövetségeket és az egyes üzemek foglalkoztatáshoz való hozzájárulását, valamint a jogi személyek esetében a tagok számát. A támogatások felső határának nem szabad megakadályoznia az uniós mezőgazdaság időszerű strukturális kiigazítását;

| 25. | kiemeli az Európai Bizottság azon elképzeléseit, hogy a sajátos problémákkal küzdő területeken és az olyan mezőgazdasági formák esetében, melyek a mezőgazdaságnak az ilyen területeken való fennmaradása szempontjából nagyon fontosak, továbbra is kapcsolt támogatási formákat kell előirányozni. Ennek kapcsán utalni kell arra, hogy a szálas takarmánnyal táplálkozó állatok milyen fontos szerepet játszanak a hegyvidéki, valamint a sarkvidéki, a szigeti és a gyéren lakott területeken – minden olyan termelési rendszer szempontjából, amely az éghajlati és a nehéz terepviszonyok miatt speciális támogatást igényel – és különösen a tejágazat fennmaradásában, a tejkvótarendszer lejártát követően is. Működőképes tejágazat hiányában nem lehet megtartani a mezőgazdaságilag hasznosított területeket, különösen a mezőket és a hegyvidéken és a középhegységekben található és a mediterrán erdős legelőket. Hasonlóképpen különös társadalmi-gazdasági és környezeti jelentőséggel bírnak a hegyvidéki és az agrártermelésnek nem kedvező klímájú egyéb területeken lévő, alacsony terméshozamú olajfaültetvények. Másrészről az európai mezei ökoszisztémák, illetve egyes régiókban a tevékenység fenntartása szempontjából szintén fontos a marha-, juh- és kecskehúságazat fenntartása. Amennyiben a mezőgazdaság számára elvesznek ezek a területek, az egyedi kultúrtáj is eltűnik a térségben. Ezenkívül a szarvasmarhatartás gondoskodik a városkörnyéki területek szélén elhelyezkedő földek használatáról is. Ez ahhoz fontos, hogy a nyílt területeket fenntartsuk (pl. ártéri területként), ugyanakkor valamilyen módon mégis gazdaságilag hasznosítsuk őket. Kapcsolt támogatás nélkül az ágazat fennmaradása kerül veszélybe, így ezek a területek nem tudják többé betölteni ezt a szerepet; |
| --- | --- |

25.

kiemeli az Európai Bizottság azon elképzeléseit, hogy a sajátos problémákkal küzdő területeken és az olyan mezőgazdasági formák esetében, melyek a mezőgazdaságnak az ilyen területeken való fennmaradása szempontjából nagyon fontosak, továbbra is kapcsolt támogatási formákat kell előirányozni. Ennek kapcsán utalni kell arra, hogy a szálas takarmánnyal táplálkozó állatok milyen fontos szerepet játszanak a hegyvidéki, valamint a sarkvidéki, a szigeti és a gyéren lakott területeken – minden olyan termelési rendszer szempontjából, amely az éghajlati és a nehéz terepviszonyok miatt speciális támogatást igényel – és különösen a tejágazat fennmaradásában, a tejkvótarendszer lejártát követően is. Működőképes tejágazat hiányában nem lehet megtartani a mezőgazdaságilag hasznosított területeket, különösen a mezőket és a hegyvidéken és a középhegységekben található és a mediterrán erdős legelőket. Hasonlóképpen különös társadalmi-gazdasági és környezeti jelentőséggel bírnak a hegyvidéki és az agrártermelésnek nem kedvező klímájú egyéb területeken lévő, alacsony terméshozamú olajfaültetvények. Másrészről az európai mezei ökoszisztémák, illetve egyes régiókban a tevékenység fenntartása szempontjából szintén fontos a marha-, juh- és kecskehúságazat fenntartása. Amennyiben a mezőgazdaság számára elvesznek ezek a területek, az egyedi kultúrtáj is eltűnik a térségben. Ezenkívül a szarvasmarhatartás gondoskodik a városkörnyéki területek szélén elhelyezkedő földek használatáról is. Ez ahhoz fontos, hogy a nyílt területeket fenntartsuk (pl. ártéri területként), ugyanakkor valamilyen módon mégis gazdaságilag hasznosítsuk őket. Kapcsolt támogatás nélkül az ágazat fennmaradása kerül veszélybe, így ezek a területek nem tudják többé betölteni ezt a szerepet;

| 26. | fontos, hogy maximálisan kihasználják a WTO által engedélyezett, termeléshez kötött támogatásokat; |
| --- | --- |

26.

fontos, hogy maximálisan kihasználják a WTO által engedélyezett, termeléshez kötött támogatásokat;

| 27. | egyetért az Európai Bizottság ajánlásával, hogy a hátrányos területeken emeljék meg a támogatásokat és ezáltal kompenzálják az itt működő üzemek termelési többletköltségeit és ösztönözzék egész Európában az átfogó mezőgazdaságot. Aláhúzza, hogy ahhoz, hogy minden európai régióban igazságosan biztosítsák a termelők jövedelmét, jogos és szükséges is egy ilyen emelés; |
| --- | --- |

27.

egyetért az Európai Bizottság ajánlásával, hogy a hátrányos területeken emeljék meg a támogatásokat és ezáltal kompenzálják az itt működő üzemek termelési többletköltségeit és ösztönözzék egész Európában az átfogó mezőgazdaságot. Aláhúzza, hogy ahhoz, hogy minden európai régióban igazságosan biztosítsák a termelők jövedelmét, jogos és szükséges is egy ilyen emelés;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az új környezeti kihívásokkal járó felelősséget nem kizárólag a KAP-nak és a gazdáknak kell viselniük, főleg úgy nem, hogy nem is növekedik az erre felhasználható finanszírozási keret; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az új környezeti kihívásokkal járó felelősséget nem kizárólag a KAP-nak és a gazdáknak kell viselniük, főleg úgy nem, hogy nem is növekedik az erre felhasználható finanszírozási keret;

| 29. | rámutat arra, hogy a 2. pillérhez tartozó agrár-környezetvédelmi programoknak hozzá kell járulniuk azon cél eléréséhez, amely a környezetbarátabb mezőgazdaság megvalósítására törekszik. Ezzel kapcsolatban utalni kell arra, hogy néhány tagállam a 2. pillér összköltségvetésének kevesebb mint 10 %-át használja fel, és így nem igazán nyújt agrár-környezetvédelmi programokat a termelőknek. Az RB ezért azt javasolja, hogy a jövőben minden tagállamnak a 2. pillér keretében az összköltségvetés legalább 10 %-át agrár-környezetvédelmi programokra kelljen fordítania, és hogy ehhez egy csökkentett, legalább 10 %-os társfinanszírozást lehessen alkalmazni; |
| --- | --- |

29.

rámutat arra, hogy a 2. pillérhez tartozó agrár-környezetvédelmi programoknak hozzá kell járulniuk azon cél eléréséhez, amely a környezetbarátabb mezőgazdaság megvalósítására törekszik. Ezzel kapcsolatban utalni kell arra, hogy néhány tagállam a 2. pillér összköltségvetésének kevesebb mint 10 %-át használja fel, és így nem igazán nyújt agrár-környezetvédelmi programokat a termelőknek. Az RB ezért azt javasolja, hogy a jövőben minden tagállamnak a 2. pillér keretében az összköltségvetés legalább 10 %-át agrár-környezetvédelmi programokra kelljen fordítania, és hogy ehhez egy csökkentett, legalább 10 %-os társfinanszírozást lehessen alkalmazni;

| 30. | úgy véli, hogy a biogazdálkodásnak és az integrált mezőgazdaságnak jobb támogatásban kellene részesülnie a közös agrárpolitika keretében, hiszen a fenntartható fejlődésre vonatkozó politika körébe tartoznak; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a biogazdálkodásnak és az integrált mezőgazdaságnak jobb támogatásban kellene részesülnie a közös agrárpolitika keretében, hiszen a fenntartható fejlődésre vonatkozó politika körébe tartoznak;

| 31. | véleménye szerint az aktív uniós mezőgazdasági termelők gyors elöregedése miatt sürgősen olyan további intézkedésekre van szükség, melyek a fiatal termelőket célozzák. Az eddig a 2. pillér keretében a fiatal termelőknek juttatott támogatás nem bizonyult elegendőnek az aktív termelők előrehaladott elöregedésének megállításához. Ma az EU-ban a termelőknek csupán 7 %-a fiatalabb 35 évesnél, és harmaduk 65 év feletti. Meg kell tehát vizsgálni, hogy van-e lehetőség az 1. pilléren belül a fiatal termelőknek járó közvetlen kifizetések megemelésére, hogy ezzel is további ösztönzést adjunk a fiataloknak arra, hogy a mezőgazdaságban helyezkedjenek el; |
| --- | --- |

31.

véleménye szerint az aktív uniós mezőgazdasági termelők gyors elöregedése miatt sürgősen olyan további intézkedésekre van szükség, melyek a fiatal termelőket célozzák. Az eddig a 2. pillér keretében a fiatal termelőknek juttatott támogatás nem bizonyult elegendőnek az aktív termelők előrehaladott elöregedésének megállításához. Ma az EU-ban a termelőknek csupán 7 %-a fiatalabb 35 évesnél, és harmaduk 65 év feletti. Meg kell tehát vizsgálni, hogy van-e lehetőség az 1. pilléren belül a fiatal termelőknek járó közvetlen kifizetések megemelésére, hogy ezzel is további ösztönzést adjunk a fiataloknak arra, hogy a mezőgazdaságban helyezkedjenek el;

| 32. | rámutat arra, hogy megfelelő közszolgáltatásokra van szükség ahhoz, hogy a fiatal generációk gazdálkodásba tudjanak fogni a vidéki területeken. Ha ösztönözzük őket innovatív és környezetbarát termelési rendszerek beszerzésére, és új, alternatív gazdasági lehetőségeket biztosítunk a számukra, a vidéki agrárkapacitás fenntartható. |
| --- | --- |

32.

rámutat arra, hogy megfelelő közszolgáltatásokra van szükség ahhoz, hogy a fiatal generációk gazdálkodásba tudjanak fogni a vidéki területeken. Ha ösztönözzük őket innovatív és környezetbarát termelési rendszerek beszerzésére, és új, alternatív gazdasági lehetőségeket biztosítunk a számukra, a vidéki agrárkapacitás fenntartható.

| 33. | támogatja azt az európai bizottsági javaslatot, hogy a kistermelőkre vezessenek be egy egyszerűsített, speciális támogatási szabályozást, hogy megmaradhasson a termelőkre épülő, kisméretű mezőgazdaság, lehetővé téve e gazdaságok kiegészítő támogatását főként a hátrányos helyzetű területeken, illetve hogy csökkenhessenek a bürokratikus terhek. Ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy Európában a termelők 82 %-a 5 000 eurónál kisebb támogatásban részesül, így a kistermelők bürokratikus terheinek csökkentése jelentős könnyebbséget jelentene számukra, és így jobban magukénak érezhetnék a KAP-ot; |
| --- | --- |

33.

támogatja azt az európai bizottsági javaslatot, hogy a kistermelőkre vezessenek be egy egyszerűsített, speciális támogatási szabályozást, hogy megmaradhasson a termelőkre épülő, kisméretű mezőgazdaság, lehetővé téve e gazdaságok kiegészítő támogatását főként a hátrányos helyzetű területeken, illetve hogy csökkenhessenek a bürokratikus terhek. Ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy Európában a termelők 82 %-a 5 000 eurónál kisebb támogatásban részesül, így a kistermelők bürokratikus terheinek csökkentése jelentős könnyebbséget jelentene számukra, és így jobban magukénak érezhetnék a KAP-ot;

| 34. | rámutat arra, hogy egyszerűsíteni kell a feltételesség elvét, illetve az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert anélkül, hogy ezzel veszélyeztetnénk a rendszer működőképességét. Kiindulópontot jelenthet ehhez, ha az egész EU-ra érvényes kulcskritériumokat vezetnének be a feltételesség helyi ellenőrzésére, és ha megfeleznék a feltételesség és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer ellenőrzési kvótáit annak érdekében, hogy egységessé tegyék a különböző európai régiókban az elvárásokat és az ellenőrzéseket – aminek feltétele, hogy a tagállamok működőképes rendszereket tudjanak felmutatni –, és ha gyakorlati indíttatású tűréshatárokat alkalmaznának; |
| --- | --- |

34.

rámutat arra, hogy egyszerűsíteni kell a feltételesség elvét, illetve az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert anélkül, hogy ezzel veszélyeztetnénk a rendszer működőképességét. Kiindulópontot jelenthet ehhez, ha az egész EU-ra érvényes kulcskritériumokat vezetnének be a feltételesség helyi ellenőrzésére, és ha megfeleznék a feltételesség és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer ellenőrzési kvótáit annak érdekében, hogy egységessé tegyék a különböző európai régiókban az elvárásokat és az ellenőrzéseket – aminek feltétele, hogy a tagállamok működőképes rendszereket tudjanak felmutatni –, és ha gyakorlati indíttatású tűréshatárokat alkalmaznának;

| 35. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a támogatásokat az aktív termelőkre kellene korlátozni, de nem szabad, hogy közben hátrányos helyzetbe kerüljenek a mezőgazdasági termelést mellékfoglalkozásban űzők, mivel ők – különösen a hátrányos helyzetű területeken – fontos szerepet játszanak a mezőgazdaság fennmaradásában, ugyanakkor azt javasolja, hogy az Európai Bizottság alapdefinícióval határozza meg az „aktív termelő” és a „mezőgazdasági földterület” fogalmát, melyek kiegészíthetők tagállami és regionális szinten; |
| --- | --- |

35.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a támogatásokat az aktív termelőkre kellene korlátozni, de nem szabad, hogy közben hátrányos helyzetbe kerüljenek a mezőgazdasági termelést mellékfoglalkozásban űzők, mivel ők – különösen a hátrányos helyzetű területeken – fontos szerepet játszanak a mezőgazdaság fennmaradásában, ugyanakkor azt javasolja, hogy az Európai Bizottság alapdefinícióval határozza meg az „aktív termelő” és a „mezőgazdasági földterület” fogalmát, melyek kiegészíthetők tagállami és regionális szinten;

| 36. | úgy véli, hogy azokban az ágazatokban, amelyeket eddig saját külön piacszervezéssel szabályoztak, és amelyekben ezáltal egyáltalán nem vagy csak részben alkalmazzák a függetlenített üzemi támogatások rendszerét (ilyen például a zöldség- és gyümölcságazat, a bor vagy a cukor), továbbra is maradjanak meg ezek a speciális piacszervezési módozatok. |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy azokban az ágazatokban, amelyeket eddig saját külön piacszervezéssel szabályoztak, és amelyekben ezáltal egyáltalán nem vagy csak részben alkalmazzák a függetlenített üzemi támogatások rendszerét (ilyen például a zöldség- és gyümölcságazat, a bor vagy a cukor), továbbra is maradjanak meg ezek a speciális piacszervezési módozatok.

Piaci intézkedések

| 37. | aggodalmát fejezi ki az Európai Bizottság által a mezőgazdasági piacok 2013 utáni szabályozása terén kiadott első iránymutatások miatt, és úgy véli, hogy a közös agrárpolitika jövője nem választható el a piacokat államilag szabályozó, az áringadozás ellen küzdő és a termelők, valamint a fogyasztók számára stabil árakat garantáló rendelkezések fenntartásától; |
| --- | --- |

37.

aggodalmát fejezi ki az Európai Bizottság által a mezőgazdasági piacok 2013 utáni szabályozása terén kiadott első iránymutatások miatt, és úgy véli, hogy a közös agrárpolitika jövője nem választható el a piacokat államilag szabályozó, az áringadozás ellen küzdő és a termelők, valamint a fogyasztók számára stabil árakat garantáló rendelkezések fenntartásától;

| 38. | utal arra, hogy a közösségi preferencia továbbra is a KAP fontos elve kell hogy maradjon, mivel ez nagyban hozzájárul Európa élelmiszer-szuverenitásának megőrzéséhez; |
| --- | --- |

38.

utal arra, hogy a közösségi preferencia továbbra is a KAP fontos elve kell hogy maradjon, mivel ez nagyban hozzájárul Európa élelmiszer-szuverenitásának megőrzéséhez;

| 39. | véleménye szerint az olyan, még meglévő piaci intézkedések, mint az intervenciós támogatás, a magántárolás és a közraktározás és az érzékeny termékekre korlátozódó exporttámogatások mindenképpen hasznosnak bizonyultak, ezért biztonsági hálóként, megfelelő költségvetési forrásokat hozzájuk rendelve meg kellene őket tartani; |
| --- | --- |

39.

véleménye szerint az olyan, még meglévő piaci intézkedések, mint az intervenciós támogatás, a magántárolás és a közraktározás és az érzékeny termékekre korlátozódó exporttámogatások mindenképpen hasznosnak bizonyultak, ezért biztonsági hálóként, megfelelő költségvetési forrásokat hozzájuk rendelve meg kellene őket tartani;

| 40. | rámutat, hogy a függetlenítés az európai mezőgazdaság nagyobb piacorientációját eredményezte, ez azonban azt is jelenti, hogy az árak változékonyabbak, ami megnehezíti a gazdaságok fennmaradását; |
| --- | --- |

40.

rámutat, hogy a függetlenítés az európai mezőgazdaság nagyobb piacorientációját eredményezte, ez azonban azt is jelenti, hogy az árak változékonyabbak, ami megnehezíti a gazdaságok fennmaradását;

| 41. | utal arra, hogy a piaci eszközöket úgy kell kialakítani, hogy egyrészt biztosítsák a mezőgazdasági piacok ellátását, védjék a termelőket a hirtelen árcsökkenések és az ebből eredő bevételkiesés ellen, másrészt pedig korlátozzák az élelmiszerek fogyasztói árának volatilitását; |
| --- | --- |

41.

utal arra, hogy a piaci eszközöket úgy kell kialakítani, hogy egyrészt biztosítsák a mezőgazdasági piacok ellátását, védjék a termelőket a hirtelen árcsökkenések és az ebből eredő bevételkiesés ellen, másrészt pedig korlátozzák az élelmiszerek fogyasztói árának volatilitását;

| 42. | úgy véli, hogy ezeken az eszközökön mindenképpen javítani kell., Ennek során mérlegelni kell azon termékek körének szélesítését, amelyeket átmenetileg raktároznak, az intervenciós időszakok meghosszabbítását, és a termelés időszakos beszüntetésére irányuló intézkedések bevezetését. Emellett megfelelő eszközökkel meg kell akadályozni a visszaéléseket a mezőgazdasági nyersanyagokkal folytatott kereskedelemben – anélkül, hogy kárt okoznánk a piacok működésében. Minderre azért van szükség, hogy megelőzzük az agrár- és egészségügyi válságokból eredő jelentős piaci ingadozásokat; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy ezeken az eszközökön mindenképpen javítani kell., Ennek során mérlegelni kell azon termékek körének szélesítését, amelyeket átmenetileg raktároznak, az intervenciós időszakok meghosszabbítását, és a termelés időszakos beszüntetésére irányuló intézkedések bevezetését. Emellett megfelelő eszközökkel meg kell akadályozni a visszaéléseket a mezőgazdasági nyersanyagokkal folytatott kereskedelemben – anélkül, hogy kárt okoznánk a piacok működésében. Minderre azért van szükség, hogy megelőzzük az agrár- és egészségügyi válságokból eredő jelentős piaci ingadozásokat;

| 43. | utal arra, hogy folyamatosan csökken a termelők hozzájárulása az élelmiszerláncban létrehozott hozzáadott érték megteremtéséhez, és hogy olyan piaci eszközöket kell kidolgozni, amelyekkel meg lehet fékezni ezt a folyamatot. Ennek alapján arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki keretszabályokat a termelői szövetkezetekhez minden szegmensben, hozzon létre termelői közösségeket és ágazati szövetségeket, és ezzel erősítse a termelők pozícióját az élelmiszerláncon belül. Különösen a természeti hátrányokkal küzdő területeken, illetve a sérülékeny termelési struktúrával vagy rendszerekkel rendelkező térségekben folyó tejtermelés esetében kellene támogatni a termelők szövetkezését és a közös értékesítést, hogy így enyhíteni lehessen a tejkvóták lejárásával járó hatásokat, egyszersmind megakadályozva a termelés áthelyezését; |
| --- | --- |

43.

utal arra, hogy folyamatosan csökken a termelők hozzájárulása az élelmiszerláncban létrehozott hozzáadott érték megteremtéséhez, és hogy olyan piaci eszközöket kell kidolgozni, amelyekkel meg lehet fékezni ezt a folyamatot. Ennek alapján arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki keretszabályokat a termelői szövetkezetekhez minden szegmensben, hozzon létre termelői közösségeket és ágazati szövetségeket, és ezzel erősítse a termelők pozícióját az élelmiszerláncon belül. Különösen a természeti hátrányokkal küzdő területeken, illetve a sérülékeny termelési struktúrával vagy rendszerekkel rendelkező térségekben folyó tejtermelés esetében kellene támogatni a termelők szövetkezését és a közös értékesítést, hogy így enyhíteni lehessen a tejkvóták lejárásával járó hatásokat, egyszersmind megakadályozva a termelés áthelyezését;

| 44. | örömmel venné, ha az Európai Bizottság megvizsgálná, hogy a kereskedelmi közvetítők milyen hatást gyakorolnak az élelmiszertermelőkre, a forgalmazókra, a beszállítókra, a fogyasztókra és a tágabb értelemben vett környezetre; |
| --- | --- |

44.

örömmel venné, ha az Európai Bizottság megvizsgálná, hogy a kereskedelmi közvetítők milyen hatást gyakorolnak az élelmiszertermelőkre, a forgalmazókra, a beszállítókra, a fogyasztókra és a tágabb értelemben vett környezetre;

| 45. | úgy véli, hogy felül kell vizsgálni a közösségi versenyszabályokat, hogy az élelmiszer-ellátási lánc valóban kiegyensúlyozottá válhasson; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy felül kell vizsgálni a közösségi versenyszabályokat, hogy az élelmiszer-ellátási lánc valóban kiegyensúlyozottá válhasson;

| 46. | úgy véli, hogy a piacok állami irányításának eszközei mellett bővíteni kell az olyan öngondoskodó rendszereket is, mint a többféle kockázatra kiterjedő mezőgazdasági biztosítások, illetve hogy ezzel összefüggésben lehetőségeket kell teremteni a tagállamok számára ahhoz, hogy támogassák a kölcsönös bebiztosítást szolgáló termelői szövetségeket és együttműködési formákat a termelők között és együttműködésüket az élelmiszerlánc más elemeivel, ami a bürokratikus terhek csökkenéséhez is vezetne; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a piacok állami irányításának eszközei mellett bővíteni kell az olyan öngondoskodó rendszereket is, mint a többféle kockázatra kiterjedő mezőgazdasági biztosítások, illetve hogy ezzel összefüggésben lehetőségeket kell teremteni a tagállamok számára ahhoz, hogy támogassák a kölcsönös bebiztosítást szolgáló termelői szövetségeket és együttműködési formákat a termelők között és együttműködésüket az élelmiszerlánc más elemeivel, ami a bürokratikus terhek csökkenéséhez is vezetne;

| 47. | hangsúlyozza, hogy az EU az elmúlt években sokat tett az exporttámogatások kifuttatása érdekében. Rámutat ugyanakkor arra, hogy ahhoz, hogy végleg le lehessen mondani erről a piaci eszközről, az is kell, hogy a WTO-n belül a harmadik országok késznek mutatkozzanak arra, hogy a nemzetközi kereskedelemben teljesen lemondanak erről az eszközről; a WTO-szabályokkal összhangban lévő exporttámogató intézkedésekre ebben az esetben nincs szükség; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az EU az elmúlt években sokat tett az exporttámogatások kifuttatása érdekében. Rámutat ugyanakkor arra, hogy ahhoz, hogy végleg le lehessen mondani erről a piaci eszközről, az is kell, hogy a WTO-n belül a harmadik országok késznek mutatkozzanak arra, hogy a nemzetközi kereskedelemben teljesen lemondanak erről az eszközről; a WTO-szabályokkal összhangban lévő exporttámogató intézkedésekre ebben az esetben nincs szükség;

| 48. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy pontosan vizsgálja meg, hogy milyen hatásokkal jár a meglévő kvótarendszerek lejárta, illetve hogy dolgozzon ki intézkedéseket a termelési és feldolgozási struktúrák biztosítására; |
| --- | --- |

48.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy pontosan vizsgálja meg, hogy milyen hatásokkal jár a meglévő kvótarendszerek lejárta, illetve hogy dolgozzon ki intézkedéseket a termelési és feldolgozási struktúrák biztosítására;

| 49. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a cukor- és az izoglükóz-ágazat jövőre nézve kínálkozó szabályozási lehetőségei között fontoljon meg egy olyan orientációt, amely garantálja az európai termelést, olyan jövedelmet biztosítva a cukorrépa-termelőknek, amely lehetővé teszi a jelenlegi termelés és a feldolgozó üzemek fenntartását; |
| --- | --- |

49.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a cukor- és az izoglükóz-ágazat jövőre nézve kínálkozó szabályozási lehetőségei között fontoljon meg egy olyan orientációt, amely garantálja az európai termelést, olyan jövedelmet biztosítva a cukorrépa-termelőknek, amely lehetővé teszi a jelenlegi termelés és a feldolgozó üzemek fenntartását;

| 50. | ennek kapcsán arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen még többet a kutatás-fejlesztésen belül az innováció, illetve a promóció terén, ezért kéri, hogy az európai kutatási és fejlesztési programokban kapjon állandó figyelmet az élelmiszerrel kapcsolatos kutatás; |
| --- | --- |

50.

ennek kapcsán arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen még többet a kutatás-fejlesztésen belül az innováció, illetve a promóció terén, ezért kéri, hogy az európai kutatási és fejlesztési programokban kapjon állandó figyelmet az élelmiszerrel kapcsolatos kutatás;

| 51. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a kereskedelempolitika keretében, azon belül is főként a kétoldalú egyezmények terén, aktívan képviselje az európai mezőgazdaság érdekeit is, és vegye figyelembe, hogy a kereskedelempolitika milyen hatással van a KAP-ra, és hogy a kétoldalú vagy a WTO-n belül kötött megállapodások hogyan érintik az európai mezőgazdaságot; mindeközben a WTO-tárgyalások kulcsfontosságúak ahhoz, hogy biztosítani lehessen az európai fenntarthatósági előírások globális érvényesítését; |
| --- | --- |

51.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a kereskedelempolitika keretében, azon belül is főként a kétoldalú egyezmények terén, aktívan képviselje az európai mezőgazdaság érdekeit is, és vegye figyelembe, hogy a kereskedelempolitika milyen hatással van a KAP-ra, és hogy a kétoldalú vagy a WTO-n belül kötött megállapodások hogyan érintik az európai mezőgazdaságot; mindeközben a WTO-tárgyalások kulcsfontosságúak ahhoz, hogy biztosítani lehessen az európai fenntarthatósági előírások globális érvényesítését;

| 52. | ennek kapcsán utal arra, hogy a fogyasztóknak jogukban áll számon kérni a szociális jogokkal, az élelmiszer-biztonsággal, környezetvédelemmel, minőséggel és állatvédelemmel kapcsolatos szigorú uniós mezőgazdasági normákat az importált élelmiszerek esetében is. Ezt a jogot határozottan védelmezni kell a nemzetközi és kétoldalú kereskedelmi tárgyalások során; |
| --- | --- |

52.

ennek kapcsán utal arra, hogy a fogyasztóknak jogukban áll számon kérni a szociális jogokkal, az élelmiszer-biztonsággal, környezetvédelemmel, minőséggel és állatvédelemmel kapcsolatos szigorú uniós mezőgazdasági normákat az importált élelmiszerek esetében is. Ezt a jogot határozottan védelmezni kell a nemzetközi és kétoldalú kereskedelmi tárgyalások során;

Vidékfejlesztés

| 53. | megállapítja, hogy a KAP-pal és a kohéziós politikával kapcsolatos uniós erőfeszítések dacára számos európai vidéki területre még mindig az elnéptelenedés és a visszafejlődés jellemző. Ezeknek a térségeknek a fejlettségi szintje nem éri el a közösségi átlagot, és messze elmarad a legtöbb városi terület szintjétől; |
| --- | --- |

53.

megállapítja, hogy a KAP-pal és a kohéziós politikával kapcsolatos uniós erőfeszítések dacára számos európai vidéki területre még mindig az elnéptelenedés és a visszafejlődés jellemző. Ezeknek a térségeknek a fejlettségi szintje nem éri el a közösségi átlagot, és messze elmarad a legtöbb városi terület szintjétől;

| 54. | felhívja a figyelmet arra, hogy a városkörnyéki területeken gazdálkodók különleges szerepet játszanak, e területek vidéki és mezőgazdasági erőforrásai ugyanis komoly nyomásnak lehetnek kitéve; hangsúlyozza, hogy az élelmiszerek és a közjavak városi lakossághoz közeli termelését fenn kell tartani; |
| --- | --- |

54.

felhívja a figyelmet arra, hogy a városkörnyéki területeken gazdálkodók különleges szerepet játszanak, e területek vidéki és mezőgazdasági erőforrásai ugyanis komoly nyomásnak lehetnek kitéve; hangsúlyozza, hogy az élelmiszerek és a közjavak városi lakossághoz közeli termelését fenn kell tartani;

| 55. | hangsúlyozza ezért, hogy az agrárpolitika 2. pillére fontos szerepet játszik az átfogó vidékfejlesztésben (ideértve a városkörnyéki területeket is); |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza ezért, hogy az agrárpolitika 2. pillére fontos szerepet játszik az átfogó vidékfejlesztésben (ideértve a városkörnyéki területeket is);

| 56. | hangsúlyozza, hogy a KAP 2. pillére fontos szerepet játszik a mezőgazdaság modernizálásában, az agrárstruktúra fenntartásában és fejlesztésében, és különösen a vidéki térségek és az ott élő közösségek megőrzésében és társadalmi-gazdasági felzárkóztatásában. Ennek érdekében olyan vidékfejlesztési politikára van szükség, amely figyelembe veszi a mezőgazdaság versenyképességét, és amelyek részben a mezőgazdasági struktúrák és infrastruktúrák, valamint az élelmiszeripar terén történő fellépésekben öltenek testet; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a KAP 2. pillére fontos szerepet játszik a mezőgazdaság modernizálásában, az agrárstruktúra fenntartásában és fejlesztésében, és különösen a vidéki térségek és az ott élő közösségek megőrzésében és társadalmi-gazdasági felzárkóztatásában. Ennek érdekében olyan vidékfejlesztési politikára van szükség, amely figyelembe veszi a mezőgazdaság versenyképességét, és amelyek részben a mezőgazdasági struktúrák és infrastruktúrák, valamint az élelmiszeripar terén történő fellépésekben öltenek testet;

| 57. | kiemeli, hogy a vidékfejlesztés nagyban hozzájárulhat az Európa 2020 stratégiában kitűzött uniós célok megvalósításához; ugyanakkor egyértelműen meg kell határozni, hogy mi a szerepe a tematikus (pl. éghajlati, energiaügyi) uniós politikáknak és a hozzájuk tartozó finanszírozási eszközöknek, illetve hogy minek a támogatását szolgálják a KAP- (vagy a regionális) alapok, és meg kell húzni köztük a határvonalat; |
| --- | --- |

57.

kiemeli, hogy a vidékfejlesztés nagyban hozzájárulhat az Európa 2020 stratégiában kitűzött uniós célok megvalósításához; ugyanakkor egyértelműen meg kell határozni, hogy mi a szerepe a tematikus (pl. éghajlati, energiaügyi) uniós politikáknak és a hozzájuk tartozó finanszírozási eszközöknek, illetve hogy minek a támogatását szolgálják a KAP- (vagy a regionális) alapok, és meg kell húzni köztük a határvonalat;

| 58. | megállapítja, hogy a vidékfejlesztési intézkedések a KAP második pillére alá tartoznak, és sok kapcsolódási pont fedezhető fel köztük és a kohéziós politika között. Ezért a programozás során mindenképpen össze kell hangolni egymással az agrárpolitika 2. pillérének, illetve a kohéziós politikának a céljait, hogy el lehessen kerülni a felesleges átfedések és a „szürke foltok” kockázatát, és ki lehessen használni a szinergiákat, valamint hogy a vidékfejlesztési politika újra a mezőgazdasági ágazatra összpontosítson. Ezzel kapcsolatban a különféle európai alapokat szabályozó adminisztratív szabályok harmonizálását kéri; |
| --- | --- |

58.

megállapítja, hogy a vidékfejlesztési intézkedések a KAP második pillére alá tartoznak, és sok kapcsolódási pont fedezhető fel köztük és a kohéziós politika között. Ezért a programozás során mindenképpen össze kell hangolni egymással az agrárpolitika 2. pillérének, illetve a kohéziós politikának a céljait, hogy el lehessen kerülni a felesleges átfedések és a „szürke foltok” kockázatát, és ki lehessen használni a szinergiákat, valamint hogy a vidékfejlesztési politika újra a mezőgazdasági ágazatra összpontosítson. Ezzel kapcsolatban a különféle európai alapokat szabályozó adminisztratív szabályok harmonizálását kéri;

| 59. | megismétli, hogy támogatja a strukturális alapokat és az egyéb területfejlesztési alapokat – EMVA és EHA – lefedő közös stratégiai keret létrehozására irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

59.

megismétli, hogy támogatja a strukturális alapokat és az egyéb területfejlesztési alapokat – EMVA és EHA – lefedő közös stratégiai keret létrehozására irányuló javaslatot;

| 60. | azt kéri, hogy az agrárpolitika 2. pillérének kialakítása során különösen tartsák tiszteletben a szubszidiaritásból adódó regionális jogköröket azzal, hogy a folyamat során olyan valódi többszintű kormányzási módszert alkalmaznak, amely figyelembe veszi a régiók kiemelt szerepét és kompetenciáit akkor, amikor arról van szó, hogy az intézkedéseket az adott régió speciális igényeihez igazítják. Ennek kapcsán kiemeli a szubszidiaritás elvét a 2. pillérben, melynek értelmében a tagállamok és a régiók a regionális adottságok alapján saját maguk döntik el, hogy mely intézkedéseket hajtják végre; |
| --- | --- |

60.

azt kéri, hogy az agrárpolitika 2. pillérének kialakítása során különösen tartsák tiszteletben a szubszidiaritásból adódó regionális jogköröket azzal, hogy a folyamat során olyan valódi többszintű kormányzási módszert alkalmaznak, amely figyelembe veszi a régiók kiemelt szerepét és kompetenciáit akkor, amikor arról van szó, hogy az intézkedéseket az adott régió speciális igényeihez igazítják. Ennek kapcsán kiemeli a szubszidiaritás elvét a 2. pillérben, melynek értelmében a tagállamok és a régiók a regionális adottságok alapján saját maguk döntik el, hogy mely intézkedéseket hajtják végre;

| 61. | ezért úgy véli, hogy a vidékfejlesztési politika és alapok helyi végrehajtásának, illetve felhasználásának mindenekelőtt erős helyi fejlesztési partnerségeken keresztül kell történnie; |
| --- | --- |

61.

ezért úgy véli, hogy a vidékfejlesztési politika és alapok helyi végrehajtásának, illetve felhasználásának mindenekelőtt erős helyi fejlesztési partnerségeken keresztül kell történnie;

| 62. | véleménye szerint az aktív európai mezőgazdasági termelők gyors elöregedése miatt sürgősen olyan vonzó intézkedésekre van szükség, melyek a fiatal termelőket célozzák, hogy friss vér áramoljon az ágazatba, illetve ki kell egészíteni az eddig a 2. pillér keretében a fiatal termelőknek juttatott támogatásokat; |
| --- | --- |

62.

véleménye szerint az aktív európai mezőgazdasági termelők gyors elöregedése miatt sürgősen olyan vonzó intézkedésekre van szükség, melyek a fiatal termelőket célozzák, hogy friss vér áramoljon az ágazatba, illetve ki kell egészíteni az eddig a 2. pillér keretében a fiatal termelőknek juttatott támogatásokat;

| 63. | azt is kéri, hogy tervezzenek konkrét intézkedéseket a „minőségi csomagban” szereplő olyan javaslatok végrehajtását illetően, mint például a minőségi termékeket előállító mezőgazdasági üzemek korszerűsítésének bátorítása és a fogyasztókhoz szóló kommunikációs kampányok támogatása; |
| --- | --- |

63.

azt is kéri, hogy tervezzenek konkrét intézkedéseket a „minőségi csomagban” szereplő olyan javaslatok végrehajtását illetően, mint például a minőségi termékeket előállító mezőgazdasági üzemek korszerűsítésének bátorítása és a fogyasztókhoz szóló kommunikációs kampányok támogatása;

| 64. | úgy véli, hogy a vállalati szaktanácsadást a feltételességen túl a tanácsadás valamennyi fontos területére (termelési technológia, vállalat-gazdaságtan, új kihívások leküzdése, innováció bevezetése, a környezetkezelés kérdései, az éghajlatváltozás enyhítése érdekében hozott intézkedések stb.) ki kellene terjeszteni, és a 2. pilléren belül megfelelő intézkedéseket kell hozni ennek támogatására. Az akkreditált tanácsadó szolgálatok támogatására kellene helyezni a hangsúlyt. Azt kell célul kitűzni, hogy az EU valamennyi termelője elérhesse a kompetens tanácsadó szolgálatokat, függetlenül attól, hogy állami, valamilyen állami szerv által nyújtott vagy magáncég által biztosított tanácsadásról van-e szó; |
| --- | --- |

64.

úgy véli, hogy a vállalati szaktanácsadást a feltételességen túl a tanácsadás valamennyi fontos területére (termelési technológia, vállalat-gazdaságtan, új kihívások leküzdése, innováció bevezetése, a környezetkezelés kérdései, az éghajlatváltozás enyhítése érdekében hozott intézkedések stb.) ki kellene terjeszteni, és a 2. pilléren belül megfelelő intézkedéseket kell hozni ennek támogatására. Az akkreditált tanácsadó szolgálatok támogatására kellene helyezni a hangsúlyt. Azt kell célul kitűzni, hogy az EU valamennyi termelője elérhesse a kompetens tanácsadó szolgálatokat, függetlenül attól, hogy állami, valamilyen állami szerv által nyújtott vagy magáncég által biztosított tanácsadásról van-e szó;

| 65. | kiemeli a diverzifikáció különleges jelentőségét a kisméretű mezőgazdasági üzemek, illetve a hátrányos helyzetű vagy a rendkívül gyéren lakott, legészakibb, valamint a szigeti, a határokon átnyúló és a hegyvidéki területeken működő üzemek szempontjából, és ösztönző intézkedések meghozatalát kéri e tekintetben; |
| --- | --- |

65.

kiemeli a diverzifikáció különleges jelentőségét a kisméretű mezőgazdasági üzemek, illetve a hátrányos helyzetű vagy a rendkívül gyéren lakott, legészakibb, valamint a szigeti, a határokon átnyúló és a hegyvidéki területeken működő üzemek szempontjából, és ösztönző intézkedések meghozatalát kéri e tekintetben;

| 66. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaság szempontjából fontos a színvonalas képzési lehetőségek kínálata, különösen a szakképzést követően. Az agrár-élelmiszeriparban, valamint az összes kapcsolódó ágazatban végbemenő gyors változások miatt előtérbe kerül az egész életen át tartó tanulás; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaság szempontjából fontos a színvonalas képzési lehetőségek kínálata, különösen a szakképzést követően. Az agrár-élelmiszeriparban, valamint az összes kapcsolódó ágazatban végbemenő gyors változások miatt előtérbe kerül az egész életen át tartó tanulás;

| 67. | támogatja az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a kisüzemek versenyhátrányának csökkentése érdekében az agrárpolitika 2. pillérének keretében ösztönözze a termelők együttműködését, különösen a közös munkaszervezeten belül a termékértékesítéskor alkalmazott eszközök közös használatát illetően vagy az állattartással kapcsolatos közös erőfeszítések kapcsán; |
| --- | --- |

67.

támogatja az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a kisüzemek versenyhátrányának csökkentése érdekében az agrárpolitika 2. pillérének keretében ösztönözze a termelők együttműködését, különösen a közös munkaszervezeten belül a termékértékesítéskor alkalmazott eszközök közös használatát illetően vagy az állattartással kapcsolatos közös erőfeszítések kapcsán;

| 68. | hangsúlyozza, hogy különösen a hátrányos területeken levő üzemek számára fontos a KAP 2. pillére, ezért támogatja az Európai Bizottság javaslatát, hogy a kompenzációs támogatás továbbra is a vidékfejlesztési program részeként járjon. Ezzel kapcsolatban azt javasolja, hogy hagyják meg a jelenlegi mozgásteret és emeljék meg a jelenlegi felső határt, hogy a strukturális szempontból különösen nehéz helyzetben levő hegyvidéki régiókban és az erősen elvárosiasodott városkörnyéki területeken eleget lehessen tenni a felmerülő igényeknek. Azt javasolja továbbá, hogy a rendkívül gyéren lakott, legészakibb, valamint a szigeti, a határokon átnyúló és a hegyvidéki területeket speciális intézkedéscsomaggal támogassák, például hozzájárulásokkal a begyűjtési költségekhez, speciális intézkedésekkel az alpesi legelők esetében és biodiverzitás-támogatással, továbbá a hegyvidéki termékeknek az európai uniós minőségpolitika felülvizsgálata keretében történő elismerésével; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy különösen a hátrányos területeken levő üzemek számára fontos a KAP 2. pillére, ezért támogatja az Európai Bizottság javaslatát, hogy a kompenzációs támogatás továbbra is a vidékfejlesztési program részeként járjon. Ezzel kapcsolatban azt javasolja, hogy hagyják meg a jelenlegi mozgásteret és emeljék meg a jelenlegi felső határt, hogy a strukturális szempontból különösen nehéz helyzetben levő hegyvidéki régiókban és az erősen elvárosiasodott városkörnyéki területeken eleget lehessen tenni a felmerülő igényeknek. Azt javasolja továbbá, hogy a rendkívül gyéren lakott, legészakibb, valamint a szigeti, a határokon átnyúló és a hegyvidéki területeket speciális intézkedéscsomaggal támogassák, például hozzájárulásokkal a begyűjtési költségekhez, speciális intézkedésekkel az alpesi legelők esetében és biodiverzitás-támogatással, továbbá a hegyvidéki termékeknek az európai uniós minőségpolitika felülvizsgálata keretében történő elismerésével;

| 69. | hangsúlyozza, hogy számos európai régió esetében a versenyképesség javításának szükségképpen együtt kell járnia a mezőgazdasági infrastruktúrák javításával. Kiemeli emellett, hogy elengedhetetlen, és ezért nagyobb mértékben támogatandó az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak, a forráshatékonyság növelésének és a vállalatirányítás optimalizálásának előfeltételét jelentő innováció; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza, hogy számos európai régió esetében a versenyképesség javításának szükségképpen együtt kell járnia a mezőgazdasági infrastruktúrák javításával. Kiemeli emellett, hogy elengedhetetlen, és ezért nagyobb mértékben támogatandó az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak, a forráshatékonyság növelésének és a vállalatirányítás optimalizálásának előfeltételét jelentő innováció;

| 70. | utal arra, hogy az Európai Bizottság a hátrányos helyzetű közbeeső területek uniós szintű új, egységes elhatárolását tűzte ki célul, és aggodalommal szemléli ennek végrehajtását. Úgy véli, hogy az ehhez tervezett új kritériumoknak célirányosnak kell lenniük, és a tagállamoknak és régióknak elegendő szubszidiaritást és rugalmasságot kell biztosítani. Hangsúlyozza, hogy az új osztályozást mindenképpen megfelelő átmeneti határidők kísérik; |
| --- | --- |

70.

utal arra, hogy az Európai Bizottság a hátrányos helyzetű közbeeső területek uniós szintű új, egységes elhatárolását tűzte ki célul, és aggodalommal szemléli ennek végrehajtását. Úgy véli, hogy az ehhez tervezett új kritériumoknak célirányosnak kell lenniük, és a tagállamoknak és régióknak elegendő szubszidiaritást és rugalmasságot kell biztosítani. Hangsúlyozza, hogy az új osztályozást mindenképpen megfelelő átmeneti határidők kísérik;

| 71. | ki szeretné emelni, hogy az éghajlatváltozás kihívását, illetve a vidék fenntartható fejlődésének szükségességét tekintve fokozni és egyszerűsíteni kell egyrészt az olyan intézkedések támogatását, amelyek célja a mezőgazdaság által igénybe vett víz fenntartható használata, csökkentve a vízfogyasztást és a vizek szennyezését, másrészt pedig az olyan intézkedésekét, amelyek elősegítik a felszín alatti vízkészletek feltöltését (pl. megtartó teraszok karbantartása a szigeteken és a hegyvidéki területeken, a talaj termőképességének növelése), emellett pedig a kármegelőzést vagy a mezőgazdasági infrastruktúrákban az éghajlati katasztrófák által okozott károk helyreállítását szolgálják; |
| --- | --- |

71.

ki szeretné emelni, hogy az éghajlatváltozás kihívását, illetve a vidék fenntartható fejlődésének szükségességét tekintve fokozni és egyszerűsíteni kell egyrészt az olyan intézkedések támogatását, amelyek célja a mezőgazdaság által igénybe vett víz fenntartható használata, csökkentve a vízfogyasztást és a vizek szennyezését, másrészt pedig az olyan intézkedésekét, amelyek elősegítik a felszín alatti vízkészletek feltöltését (pl. megtartó teraszok karbantartása a szigeteken és a hegyvidéki területeken, a talaj termőképességének növelése), emellett pedig a kármegelőzést vagy a mezőgazdasági infrastruktúrákban az éghajlati katasztrófák által okozott károk helyreállítását szolgálják;

| 72. | hangsúlyozza az agrár-környezetvédelmi programok fontos szerepét, és azt kéri, hogy a jövőben minden tagállam a rendelkezésére álló teljes agrárbüdzsé legalább 10 %-át ilyen programokra fordítsa, hogy hatékonyan hozzájáruljanak a mezőgazdaság fenntarthatóságához, valamint a magas természeti értéket képviselő mezőgazdasági rendszerek elismeréséhez. Ez utóbbiak ugyanis lehetővé teszik a biológiai sokféleség megőrzését és visszaállítását a mezőgazdasági területeken, és hozzájárulnak a vizek és a talaj jobb védelméhez is; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza az agrár-környezetvédelmi programok fontos szerepét, és azt kéri, hogy a jövőben minden tagállam a rendelkezésére álló teljes agrárbüdzsé legalább 10 %-át ilyen programokra fordítsa, hogy hatékonyan hozzájáruljanak a mezőgazdaság fenntarthatóságához, valamint a magas természeti értéket képviselő mezőgazdasági rendszerek elismeréséhez. Ez utóbbiak ugyanis lehetővé teszik a biológiai sokféleség megőrzését és visszaállítását a mezőgazdasági területeken, és hozzájárulnak a vizek és a talaj jobb védelméhez is;

| 73. | rámutat arra, hogy az agrár-környezetvédelmi programokba ismét be kell építeni ösztönzőket, hogy növelni lehessen elfogadottságukat a mezőgazdaságon belül, emellett számításba kell venni azokat az externáliákat is, amelyeket egyes mezőgazdasági tevékenységek generálnak; |
| --- | --- |

73.

rámutat arra, hogy az agrár-környezetvédelmi programokba ismét be kell építeni ösztönzőket, hogy növelni lehessen elfogadottságukat a mezőgazdaságon belül, emellett számításba kell venni azokat az externáliákat is, amelyeket egyes mezőgazdasági tevékenységek generálnak;

| 74. | úgy véli, hogy a vidékfejlesztési program intézkedéseinek végrehajtását jelentősen meg lehetne könnyíteni azzal, ha harmadik feleket is be lehetne vonni a társfinanszírozásba; |
| --- | --- |

74.

úgy véli, hogy a vidékfejlesztési program intézkedéseinek végrehajtását jelentősen meg lehetne könnyíteni azzal, ha harmadik feleket is be lehetne vonni a társfinanszírozásba;

| 75. | hangsúlyozza, hogy számos vidéki terület, elsősorban a hegyvidéki régiók biztonsága, illetve az idegenforgalmi vonzerő szempontjából nagyon fontos az aktív erdőgazdálkodás, ezért lehetőséget kellene adni a régióknak arra, hogy a vidékfejlesztési program keretében támogassák az erdőgazdálkodást; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza, hogy számos vidéki terület, elsősorban a hegyvidéki régiók biztonsága, illetve az idegenforgalmi vonzerő szempontjából nagyon fontos az aktív erdőgazdálkodás, ezért lehetőséget kellene adni a régióknak arra, hogy a vidékfejlesztési program keretében támogassák az erdőgazdálkodást;

| 76. | kiemeli, hogy a vidéki területek integrált fejlesztésének szempontjából – elsősorban a nagyon hatékonynak bizonyult alulról építkező megközelítés miatt – fontos szerepet tölt be a LEADER. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a jövőben is biztosítsa ezt, és erősítse is meg. Ugyanakkor a jövőben rugalmasabban kell kialakítani a LEADER-t, és előnyben kell részesíteni az innovatív megközelítéseket. Ezenkívül jobb lehetőségeket kell teremteni ahhoz, hogy a LEADER-en belül össze lehessen hangolni egymással a helyi fejlesztési tervek keretében működő különböző programokat. A vidékfejlesztési programban jelenleg alkalmazott tengelyrendszer merevnek bizonyult. Ezért nagyobb rugalmasságot kell biztosítani a helyi önkormányzatoknak és a régióknak, hogy ezáltal jobban figyelembe lehessen venni a helyi igényeket. Egyszerűsíteni kell a vidékfejlesztési program lebonyolítását, különösen a jelentéstételt; |
| --- | --- |

76.

kiemeli, hogy a vidéki területek integrált fejlesztésének szempontjából – elsősorban a nagyon hatékonynak bizonyult alulról építkező megközelítés miatt – fontos szerepet tölt be a LEADER. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a jövőben is biztosítsa ezt, és erősítse is meg. Ugyanakkor a jövőben rugalmasabban kell kialakítani a LEADER-t, és előnyben kell részesíteni az innovatív megközelítéseket. Ezenkívül jobb lehetőségeket kell teremteni ahhoz, hogy a LEADER-en belül össze lehessen hangolni egymással a helyi fejlesztési tervek keretében működő különböző programokat. A vidékfejlesztési programban jelenleg alkalmazott tengelyrendszer merevnek bizonyult. Ezért nagyobb rugalmasságot kell biztosítani a helyi önkormányzatoknak és a régióknak, hogy ezáltal jobban figyelembe lehessen venni a helyi igényeket. Egyszerűsíteni kell a vidékfejlesztési program lebonyolítását, különösen a jelentéstételt;

| 77. | továbbá úgy véli, hogy a LEADER-megközelítést egy olyan helyi fejlesztési partnerségi modellel együtt kellene alkalmazni, amely ágazatközi tevékenységeket, innovációs együttműködést és hálózatépítést magában foglaló, alulról építkező helyi fejlesztési stratégiákon alapul; |
| --- | --- |

77.

továbbá úgy véli, hogy a LEADER-megközelítést egy olyan helyi fejlesztési partnerségi modellel együtt kellene alkalmazni, amely ágazatközi tevékenységeket, innovációs együttműködést és hálózatépítést magában foglaló, alulról építkező helyi fejlesztési stratégiákon alapul;

| 78. | úgy véli, hogy az élelmiszer-ipari üzemekbe történő beruházások támogatására vonatkozó korlátozásokat a strukturális folyamatokhoz kell igazítani (a kkv-határok felemelése, illetve megszüntetése); |
| --- | --- |

78.

úgy véli, hogy az élelmiszer-ipari üzemekbe történő beruházások támogatására vonatkozó korlátozásokat a strukturális folyamatokhoz kell igazítani (a kkv-határok felemelése, illetve megszüntetése);

| 79. | kiemeli, hogy mára már túl sok ráfordítást igényel a tervezés, a programok végrehajtása, értékelése, nyomon követése és kísérése, ezért az ilyen terheket jelentősen csökkenteni kell. |
| --- | --- |

79.

kiemeli, hogy mára már túl sok ráfordítást igényel a tervezés, a programok végrehajtása, értékelése, nyomon követése és kísérése, ezért az ilyen terheket jelentősen csökkenteni kell.

Kelt Brüsszelben, 2011. május 11-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

III Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

90. plenáris ülés, 2011. május 11–12.

| 1.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 192/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 192/28

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A mezőgazdasági minőségrendszereket támogató ambiciózus európai politika

2011/C 192/06

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | úgy véli, hogy az uniós mezőgazdasági termékek minősége a KAP egyik legfontosabb többletértéke és az EU egyik legnagyobb erőssége a világpiacokon; ezért úgy véli, hogy a minőségpolitika a 2013 utáni KAP egyik fő tengelyét kell, hogy képezze, és a jövőbeli KAP keretén belül ehhez igazított eszközök bevezetését kéri a minőségbiztosítási rendszerek kialakításának megerősítésére, előmozdítására és kiegészítésére, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy az uniós mezőgazdasági termékek minősége a KAP egyik legfontosabb többletértéke és az EU egyik legnagyobb erőssége a világpiacokon; ezért úgy véli, hogy a minőségpolitika a 2013 utáni KAP egyik fő tengelyét kell, hogy képezze, és a jövőbeli KAP keretén belül ehhez igazított eszközök bevezetését kéri a minőségbiztosítási rendszerek kialakításának megerősítésére, előmozdítására és kiegészítésére,

| — | úgy véli, hogy alapvetően fontos differenciált fejlesztési modellekre támaszkodva megőrizni a gazdasági tevékenység kiegyensúlyozott eloszlását az Európai Unió területén; a legkedvezőtlenebb helyzetű vidéki területek a piaci differenciálás révén őrizhetik meg mezőgazdasági termelésüket, a meglévő minőségrendszerekre támaszkodva, melyeket elengedhetetlen megerősíteni és továbbfejleszteni; az agrárpiacok differenciált megközelítése különösen releváns a hegyvidéki termékek, valamint olyan helyi termelések esetében, amelyek felértékelődhetnek a rövid forgalmazási láncok keretében, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy alapvetően fontos differenciált fejlesztési modellekre támaszkodva megőrizni a gazdasági tevékenység kiegyensúlyozott eloszlását az Európai Unió területén; a legkedvezőtlenebb helyzetű vidéki területek a piaci differenciálás révén őrizhetik meg mezőgazdasági termelésüket, a meglévő minőségrendszerekre támaszkodva, melyeket elengedhetetlen megerősíteni és továbbfejleszteni; az agrárpiacok differenciált megközelítése különösen releváns a hegyvidéki termékek, valamint olyan helyi termelések esetében, amelyek felértékelődhetnek a rövid forgalmazási láncok keretében,

| — | úgy ítéli meg, hogy a „hegyvidéki gazdálkodásban előállított termék” jelölés formájában megvalósuló védelem tartósan hozzájárulna a gazdasági fejlődéshez, a területrendezéshez és a környezet védelméhez, |
| --- | --- |

—

úgy ítéli meg, hogy a „hegyvidéki gazdálkodásban előállított termék” jelölés formájában megvalósuló védelem tartósan hozzájárulna a gazdasági fejlődéshez, a területrendezéshez és a környezet védelméhez,

| — | hangsúlyozza, hogy a helyiélelmiszer-rendszerek kialakulásához európai szinten megkülönböztető jelzést is létre kell hozni, és olyan eszközöket kell kidolgozni a KAP második pillérének keretében, amelyek a termelőket ennek a módszernek az igénybevételére ösztönzik, arra kéri tehát az Európai Bizottságot, hogy ebben az irányban tegyen javaslatot az uniós mezőgazdasági termékek minőségének politikájáról szóló rendelet kiegészítése céljából, |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy a helyiélelmiszer-rendszerek kialakulásához európai szinten megkülönböztető jelzést is létre kell hozni, és olyan eszközöket kell kidolgozni a KAP második pillérének keretében, amelyek a termelőket ennek a módszernek az igénybevételére ösztönzik, arra kéri tehát az Európai Bizottságot, hogy ebben az irányban tegyen javaslatot az uniós mezőgazdasági termékek minőségének politikájáról szóló rendelet kiegészítése céljából,

| — | úgy ítéli meg, hogy a speciális minőségrendszerekben szereplő mezőgazdasági termelési ágak gazdasági sikere és fenntarthatósága elválaszthatatlan a kínálatszabályozástól, |
| --- | --- |

—

úgy ítéli meg, hogy a speciális minőségrendszerekben szereplő mezőgazdasági termelési ágak gazdasági sikere és fenntarthatósága elválaszthatatlan a kínálatszabályozástól,

| — | a korábban elfogadott véleményekkel összhangban javasolja, hogy a hivatalos minőségi megjelölések feltételrendszerébe a GMO-kat kizáró tényezőként vegyék be, |
| --- | --- |

—

a korábban elfogadott véleményekkel összhangban javasolja, hogy a hivatalos minőségi megjelölések feltételrendszerébe a GMO-kat kizáró tényezőként vegyék be,

| — | kéri, hogy nyerjen megerősítést a földrajzi jelzések nemzetközi védelme. |
| --- | --- |

—

kéri, hogy nyerjen megerősítést a földrajzi jelzések nemzetközi védelme.

| Előadó | René SOUCHON (FR/PES), Auvergne régió elnöke |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a mezőgazdasági termékek minőségrendszereiről
  COM(2010) 733 végleges |

Előadó

René SOUCHON (FR/PES), Auvergne régió elnöke

Referenciaszöveg

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a mezőgazdasági termékek minőségrendszereiről

COM(2010) 733 végleges

I.   KIHÍVÁSOK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

A.   Minőségpolitika, a KAP szerves része és az európai mezőgazdasági termékek legnagyobb előnye a nemzetközi piacokon

| 1. | megállapítja, hogy az Európai Unió élelmiszerbiztonsággal és -minőséggel kapcsolatos szabályai a legszigorúbbak közé tartoznak a világon; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy az Európai Unió élelmiszerbiztonsággal és -minőséggel kapcsolatos szabályai a legszigorúbbak közé tartoznak a világon;

| 2. | úgy véli, hogy az uniós mezőgazdasági termékek minősége a KAP egyik legfontosabb többletértéke és az EU egyik legnagyobb erőssége a világpiacokon; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az uniós mezőgazdasági termékek minősége a KAP egyik legfontosabb többletértéke és az EU egyik legnagyobb erőssége a világpiacokon;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a kollektívan megvalósított minőségrendszerek az Európai Unió kulturális, mezőgazdasági és kulináris örökségének szerves részét képezik. Ezek a minőségrendszerek közös örökséget képviselnek, melyet alapvetően fontos megvédeni és továbbfejleszteni; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a kollektívan megvalósított minőségrendszerek az Európai Unió kulturális, mezőgazdasági és kulináris örökségének szerves részét képezik. Ezek a minőségrendszerek közös örökséget képviselnek, melyet alapvetően fontos megvédeni és továbbfejleszteni;

| 4. | megjegyzi, hogy a minőségi szempontú differenciálás lehetővé teszi a hozzáadott érték maximalizálását az ágazatokon belül, megfelelve ezáltal az európai unióbeli fogyasztók és a termelők magas elvárásainak; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a minőségi szempontú differenciálás lehetővé teszi a hozzáadott érték maximalizálását az ágazatokon belül, megfelelve ezáltal az európai unióbeli fogyasztók és a termelők magas elvárásainak;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági nyersanyagok árát érintő válság idején a megkülönböztetett minőségi ágazatoknak stabilizáló szerepük van a területeken. A megkülönböztetett minőségi ágazatok kialakítása lehetővé teszi a beruházások, a kutatás és az innováció fejlesztését, valamint a hozzáadott érték ágazatokon belüli igazságos újraelosztásának biztosítását a termelők számára; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági nyersanyagok árát érintő válság idején a megkülönböztetett minőségi ágazatoknak stabilizáló szerepük van a területeken. A megkülönböztetett minőségi ágazatok kialakítása lehetővé teszi a beruházások, a kutatás és az innováció fejlesztését, valamint a hozzáadott érték ágazatokon belüli igazságos újraelosztásának biztosítását a termelők számára;

| 6. | ezért úgy véli, hogy a minőségpolitika a 2013 utáni KAP egyik fő tengelyét kell, hogy képezze; |
| --- | --- |

6.

ezért úgy véli, hogy a minőségpolitika a 2013 utáni KAP egyik fő tengelyét kell, hogy képezze;

| 7. | alapvetően fontosnak tartja, következésképpen kéri, hogy a 2013 utáni közös agrárpolitika továbbra is játsszon aktív szerepet az európai mezőgazdasági termékekre vonatkozó szigorú szabályok támogatásában; |
| --- | --- |

7.

alapvetően fontosnak tartja, következésképpen kéri, hogy a 2013 utáni közös agrárpolitika továbbra is játsszon aktív szerepet az európai mezőgazdasági termékekre vonatkozó szigorú szabályok támogatásában;

| 8. | úgy ítéli meg, hogy a speciális minőségrendszerekben szereplő mezőgazdasági termelési ágak gazdasági sikere és fenntarthatósága elválaszthatatlan a kínálatszabályozástól. Az előállított termékek volumenének aránytalan növekedése azokon a megszokott piaci szegmenseken kívül, ahol ezeket a termékeket használják, a termék köznapivá válását vonja maga után. Ennek következményeként csökkennek az árak, ami egyszerűen a termék eltűnéséhez vezethet. A minőségrendszerek gazdasági modelljei csak akkor bírnak gazdasági érdekkel, ha megkülönböztetik magukat a standard modelltől. Általánossá, tehát köznapivá válásuk végül csak a legsebezhetőbb területek elnéptelenedését vonhatja maga után; |
| --- | --- |

8.

úgy ítéli meg, hogy a speciális minőségrendszerekben szereplő mezőgazdasági termelési ágak gazdasági sikere és fenntarthatósága elválaszthatatlan a kínálatszabályozástól. Az előállított termékek volumenének aránytalan növekedése azokon a megszokott piaci szegmenseken kívül, ahol ezeket a termékeket használják, a termék köznapivá válását vonja maga után. Ennek következményeként csökkennek az árak, ami egyszerűen a termék eltűnéséhez vezethet. A minőségrendszerek gazdasági modelljei csak akkor bírnak gazdasági érdekkel, ha megkülönböztetik magukat a standard modelltől. Általánossá, tehát köznapivá válásuk végül csak a legsebezhetőbb területek elnéptelenedését vonhatja maga után;

| 9. | megállapítja, hogy a jelenlegi mechanizmusok nem teszik lehetővé az európai, nemzeti és regionális alapok kielégítő bevonását a csoportosulások és a régiók által végzett kollektív műveletekbe. Úgy tűnik ugyanis, hogy kizárólag a főbb földrajzi jelzések képesek aktiválni az európai alapokhoz való hozzáféréshez szükséges önfinanszírozást; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy a jelenlegi mechanizmusok nem teszik lehetővé az európai, nemzeti és regionális alapok kielégítő bevonását a csoportosulások és a régiók által végzett kollektív műveletekbe. Úgy tűnik ugyanis, hogy kizárólag a főbb földrajzi jelzések képesek aktiválni az európai alapokhoz való hozzáféréshez szükséges önfinanszírozást;

B.   Minőségrendszerek, a területrendezés és a vidékfejlesztés fő eszközei

megállapítja, hogy

| 10. | a minőségrendszerek több mezőgazdasági terület számára a globalizációban való részvétel eszközeit jelentik, a speciális szaktudás elismerése és a fogyasztó számára biztosított kiváló minőségű termékek kínálata révén; |
| --- | --- |

10.

a minőségrendszerek több mezőgazdasági terület számára a globalizációban való részvétel eszközeit jelentik, a speciális szaktudás elismerése és a fogyasztó számára biztosított kiváló minőségű termékek kínálata révén;

| 11. | a vidékfejlesztés dimenziója alapvető és elválaszthatatlan eleme a minőségrendszerekről szóló vitának. Ezek a rendszerek közvetlenül járulnak hozzá azoknak a vidéki területeknek a gazdasági dinamikájához, amelyekben jelen vannak; |
| --- | --- |

11.

a vidékfejlesztés dimenziója alapvető és elválaszthatatlan eleme a minőségrendszerekről szóló vitának. Ezek a rendszerek közvetlenül járulnak hozzá azoknak a vidéki területeknek a gazdasági dinamikájához, amelyekben jelen vannak;

| 12. | az Európai Unió vidéki területei heterogének, és rendkívül eltérő területek sokaságából állnak. A bennük rejlő agronómiai, talajtani és éghajlati lehetőségek, valamint a logisztikai és piaci feltételek tehát nagymértékben változóak; |
| --- | --- |

12.

az Európai Unió vidéki területei heterogének, és rendkívül eltérő területek sokaságából állnak. A bennük rejlő agronómiai, talajtani és éghajlati lehetőségek, valamint a logisztikai és piaci feltételek tehát nagymértékben változóak;

| 13. | a napjainkban jellemző globalizációra és nemzetközi versenyre tekintettel a legkevésbé fejlett területek számára olyan mechanizmusokat kell rendelkezésre bocsátani, amelyek célja, hogy lehetővé tegyék számukra, hogy speciális modelleket alakítsanak ki, és hogy mezőgazdasági termékük a fogyasztó szemében differenciáltan jelenjen meg a piacokon. Lényeges tehát, hogy továbbra is létezzenek olyan intézkedések, amelyek a legkevésbé fejlett területek versenyhátrányát kompenzálják; és az Unió valamennyi vidéki területe hozzáférjen azokhoz az eszközökhöz, amelyekkel termékeit a helyi, európai és nemzetközi piacon értékesítheti és differenciáltan megjelenítheti; |
| --- | --- |

13.

a napjainkban jellemző globalizációra és nemzetközi versenyre tekintettel a legkevésbé fejlett területek számára olyan mechanizmusokat kell rendelkezésre bocsátani, amelyek célja, hogy lehetővé tegyék számukra, hogy speciális modelleket alakítsanak ki, és hogy mezőgazdasági termékük a fogyasztó szemében differenciáltan jelenjen meg a piacokon. Lényeges tehát, hogy továbbra is létezzenek olyan intézkedések, amelyek a legkevésbé fejlett területek versenyhátrányát kompenzálják; és az Unió valamennyi vidéki területe hozzáférjen azokhoz az eszközökhöz, amelyekkel termékeit a helyi, európai és nemzetközi piacon értékesítheti és differenciáltan megjelenítheti;

hangsúlyozza, hogy

| 14. | a minőségrendszerek specifikus és szigorúbb termelési standardjai magasabb termelési költségekkel járnak, és további erőfeszítést igényelnek a termelő részéről. A fogyasztók készek méltányos árat fizetni egy olyan termékért, melyet jobbnak és/vagy jellegzetesnek tartanak; |
| --- | --- |

14.

a minőségrendszerek specifikus és szigorúbb termelési standardjai magasabb termelési költségekkel járnak, és további erőfeszítést igényelnek a termelő részéről. A fogyasztók készek méltányos árat fizetni egy olyan termékért, melyet jobbnak és/vagy jellegzetesnek tartanak;

| 15. | a jelenleg alkalmazott versenyszabályok a legelőnyösebb helyzetű területeket részesítik előnyben a termelési költségek szempontjából. Ezzel szemben a legkedvezőtlenebb helyzetű területek hátránnyal küzdenek a költségek terén való versenyképesség szempontjából; |
| --- | --- |

15.

a jelenleg alkalmazott versenyszabályok a legelőnyösebb helyzetű területeket részesítik előnyben a termelési költségek szempontjából. Ezzel szemben a legkedvezőtlenebb helyzetű területek hátránnyal küzdenek a költségek terén való versenyképesség szempontjából;

úgy véli tehát, hogy

| 16. | alapvetően fontos differenciált fejlesztési modellekre támaszkodva megőrizni a gazdasági tevékenység kiegyensúlyozott elosztását az Európai Unió területén; |
| --- | --- |

16.

alapvetően fontos differenciált fejlesztési modellekre támaszkodva megőrizni a gazdasági tevékenység kiegyensúlyozott elosztását az Európai Unió területén;

| 17. | a legkedvezőtlenebb helyzetű vidéki területek a piaci differenciálás révén őrizhetik meg mezőgazdasági termelésüket, a meglévő minőségrendszerekre támaszkodva, melyeket elengedhetetlen megerősíteni és továbbfejleszteni; |
| --- | --- |

17.

a legkedvezőtlenebb helyzetű vidéki területek a piaci differenciálás révén őrizhetik meg mezőgazdasági termelésüket, a meglévő minőségrendszerekre támaszkodva, melyeket elengedhetetlen megerősíteni és továbbfejleszteni;

| 18. | az agrárpiacok differenciált megközelítése különösen releváns a hegyvidéki termékek, valamint olyan helyi termelések esetében, amelyek felértékelődhetnek a rövid forgalmazási láncok keretében; |
| --- | --- |

18.

az agrárpiacok differenciált megközelítése különösen releváns a hegyvidéki termékek, valamint olyan helyi termelések esetében, amelyek felértékelődhetnek a rövid forgalmazási láncok keretében;

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

C.   A minőség védelme és előmozdítása a nemzetközi kereskedelemben

| 19. | hangsúlyozza, hogy alapvetően fontos a minőségrendszerek elismerése a nemzetközi kereskedelem keretében. Ezt az elismerést a magáncímkék logikájától eltérő módon kell kezelni. Az eredetmegjelölések elve a magántulajdontól eltérő közös örökséggel és tulajdonjoggal kapcsolatos elv. Kívánatos tehát, hogy megerősítést nyerjen a földrajzi jelzések nemzetközi védelme; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy alapvetően fontos a minőségrendszerek elismerése a nemzetközi kereskedelem keretében. Ezt az elismerést a magáncímkék logikájától eltérő módon kell kezelni. Az eredetmegjelölések elve a magántulajdontól eltérő közös örökséggel és tulajdonjoggal kapcsolatos elv. Kívánatos tehát, hogy megerősítést nyerjen a földrajzi jelzések nemzetközi védelme;

| 20. | megismétli tehát a földrajzi jelzések elismerésének, illetve a jelzésekre alkalmazandó nemzetközi jogi keretnek a megerősítésére vonatkozó kérését, melyet korábban elfogadott véleményeiben már megfogalmazott. Ez a megerősítés lehetővé kell, hogy tegye a minőségrendszerek valóban hatékony és tartós védelmének elérését nemzetközi szinten; |
| --- | --- |

20.

megismétli tehát a földrajzi jelzések elismerésének, illetve a jelzésekre alkalmazandó nemzetközi jogi keretnek a megerősítésére vonatkozó kérését, melyet korábban elfogadott véleményeiben már megfogalmazott. Ez a megerősítés lehetővé kell, hogy tegye a minőségrendszerek valóban hatékony és tartós védelmének elérését nemzetközi szinten;

| 21. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak fokoznia kell a földrajzi jelzések (OFJ és OEM) védelmének javítását célzó erőfeszítéseit a WTO-tárgyalások keretében és a WIPO-n belül; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak fokoznia kell a földrajzi jelzések (OFJ és OEM) védelmének javítását célzó erőfeszítéseit a WTO-tárgyalások keretében és a WIPO-n belül;

| 22. | többek között az alábbiakat javasolja:






  a. | a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló TRIPS-megállapodás 23. cikke védelmének kiterjesztését valamennyi agrártermékre; |
| --- | --- | --- |

22.

többek között az alábbiakat javasolja:

a.

a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló TRIPS-megállapodás 23. cikke védelmének kiterjesztését valamennyi agrártermékre;

| b. | a földrajzi jelzések többoldalú nyilvántartásának létrehozását nemzetközi szinten; |
| --- | --- |

b.

a földrajzi jelzések többoldalú nyilvántartásának létrehozását nemzetközi szinten;

| c. | kétoldalú megállapodások megkötését az EU és a harmadik országok között, az összes OFJ és OEM kölcsönös elismerése végett. |
| --- | --- |

c.

kétoldalú megállapodások megkötését az EU és a harmadik országok között, az összes OFJ és OEM kölcsönös elismerése végett.

| 23. | felteszi azonban a kérdést, hogy vajon milyen kockázatok fakadhatnak a földrajzi jelzésekkel jelölt termékek kölcsönös elismerésével kapcsolatos, jelenleg tárgyalás alatt lévő egyes kétoldalú megállapodásokból. Biztosítani kell, hogy ezen megállapodások megkötése ne eredményezze azt, hogy az európai piacra olyan harmadik országokból származó termékek kerüljenek bevezetésre, melyek földrajzi jelzéssel jelöltek, de a követelmények és az ellenőrzés szempontjából nem felelnek meg az európai standardoknak; |
| --- | --- |

23.

felteszi azonban a kérdést, hogy vajon milyen kockázatok fakadhatnak a földrajzi jelzésekkel jelölt termékek kölcsönös elismerésével kapcsolatos, jelenleg tárgyalás alatt lévő egyes kétoldalú megállapodásokból. Biztosítani kell, hogy ezen megállapodások megkötése ne eredményezze azt, hogy az európai piacra olyan harmadik országokból származó termékek kerüljenek bevezetésre, melyek földrajzi jelzéssel jelöltek, de a követelmények és az ellenőrzés szempontjából nem felelnek meg az európai standardoknak;

| 24. | azt ajánlja, hogy hozzanak konkrét intézkedéseket az olyan termékek EU-n belüli forgalmazásának, illetve kivitelének elkerülésére, melyek címkézése nem felel meg a mezőgazdasági termékek minőségével kapcsolatban alkalmazandó uniós jogszabályoknak; |
| --- | --- |

24.

azt ajánlja, hogy hozzanak konkrét intézkedéseket az olyan termékek EU-n belüli forgalmazásának, illetve kivitelének elkerülésére, melyek címkézése nem felel meg a mezőgazdasági termékek minőségével kapcsolatban alkalmazandó uniós jogszabályoknak;

D.   A földrajzi jelzések meghatározásának pontosítása és megerősítése

| 25. | felteszi a kérdést, hogy vajon megalapozott-e az Európai Bizottság rendelettervezetében javasolt módosítás az OEM és az OFJ meghatározásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

25.

felteszi a kérdést, hogy vajon megalapozott-e az Európai Bizottság rendelettervezetében javasolt módosítás az OEM és az OFJ meghatározásával kapcsolatban;

| 26. | kifejezetten kéri az Európai Bizottságot, hogy – a termékek kidolgozási és előkészítési szakaszaira vonatkozó hivatkozások eltörlésének esetleges hatására gondolva – biztosítsa, hogy ez a változás ne vezessen majd a védelem csökkenéséhez vagy visszaélésekhez; |
| --- | --- |

26.

kifejezetten kéri az Európai Bizottságot, hogy – a termékek kidolgozási és előkészítési szakaszaira vonatkozó hivatkozások eltörlésének esetleges hatására gondolva – biztosítsa, hogy ez a változás ne vezessen majd a védelem csökkenéséhez vagy visszaélésekhez;

| 27. | felteszi a kérdést egyébiránt, hogy hasznos-e terméktípusok szerinti meghatározásokat kidolgozni, és hangsúlyozza, hogy az egyes terméktípusok előállításának szakaszaira vonatkozó esetleges sajátosságok tekintetbevétele nem sértheti a földrajzi jelzések rendszerének európai szintű egységességét és koherenciáját; |
| --- | --- |

27.

felteszi a kérdést egyébiránt, hogy hasznos-e terméktípusok szerinti meghatározásokat kidolgozni, és hangsúlyozza, hogy az egyes terméktípusok előállításának szakaszaira vonatkozó esetleges sajátosságok tekintetbevétele nem sértheti a földrajzi jelzések rendszerének európai szintű egységességét és koherenciáját;

| 28. | kéri az Európai Bizottságot, hogy határozza meg azt az eljárást, melyet követni kíván a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében, és előzetes konzultációt javasol az összes érdekelt fél részvételével; |
| --- | --- |

28.

kéri az Európai Bizottságot, hogy határozza meg azt az eljárást, melyet követni kíván a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében, és előzetes konzultációt javasol az összes érdekelt fél részvételével;

E.   A hegyvidéki termelés előmozdítása és megkülönböztetése

| 29. | rámutat arra, hogy a hegyvidéki gazdálkodásban előállított termékek jelentős identitástartalommal rendelkeznek a fogyasztók szemében, zömükben extenzív és/vagy hagyományos termelési rendszerek reprezentánsaként. Ezek a termékek jelentős mértékben közjavaknak tekintendők, és értékesek a helyi gazdaság számára; |
| --- | --- |

29.

rámutat arra, hogy a hegyvidéki gazdálkodásban előállított termékek jelentős identitástartalommal rendelkeznek a fogyasztók szemében, zömükben extenzív és/vagy hagyományos termelési rendszerek reprezentánsaként. Ezek a termékek jelentős mértékben közjavaknak tekintendők, és értékesek a helyi gazdaság számára;

| 30. | emlékeztet arra, hogy a hegyvidék a tágabb értelemben vett európai terület megközelítőleg 40 %-át (1), a mezőgazdasági háztartások 18 %-át, a mezőgazdasági művelés alatt álló európai terület 15 %-át képviseli (2). Ráadásul az Európai Unió területén lévő hegyvidékek aránya csak tovább fog növekedni a bővítéssel (3). |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy a hegyvidék a tágabb értelemben vett európai terület megközelítőleg 40 %-át (1), a mezőgazdasági háztartások 18 %-át, a mezőgazdasági művelés alatt álló európai terület 15 %-át képviseli (2). Ráadásul az Európai Unió területén lévő hegyvidékek aránya csak tovább fog növekedni a bővítéssel (3).

| 31. | úgy véli, hogy a hegyvidéki termékek elismerése és azok speciális címkézése egy olyan politika tárgya, melyet haladéktalanul integrálni kell az Európai Unió agrártermelésének átfogó minőségpolitikájába, mégpedig oly módon, hogy az összhangban legyen a közös agrárpolitika által a hegyvidéki övezetek számára biztosított elismeréssel. |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a hegyvidéki termékek elismerése és azok speciális címkézése egy olyan politika tárgya, melyet haladéktalanul integrálni kell az Európai Unió agrártermelésének átfogó minőségpolitikájába, mégpedig oly módon, hogy az összhangban legyen a közös agrárpolitika által a hegyvidéki övezetek számára biztosított elismeréssel.

| 32. | úgy ítéli meg, hogy a hegyvidéki termelők azon képessége, hogy a minőségrendszereken belül a lehető legjobban valorizálják termékeiket, elengedhetetlen feltétele tevékenységük fenntartásának, hiszen termelékenységi rátájuk alacsonyabb (4), ami a fogyasztók számára a minőség tekintetében közvetlen előnyökkel (5) jár; |
| --- | --- |

32.

úgy ítéli meg, hogy a hegyvidéki termelők azon képessége, hogy a minőségrendszereken belül a lehető legjobban valorizálják termékeiket, elengedhetetlen feltétele tevékenységük fenntartásának, hiszen termelékenységi rátájuk alacsonyabb (4), ami a fogyasztók számára a minőség tekintetében közvetlen előnyökkel (5) jár;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a hegyvidéki termékek a földrajzi fekvés, valamint a termelési és a feldolgozási módszerek tekintetében egyedi sajátosságokat mutatnak (6); |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a hegyvidéki termékek a földrajzi fekvés, valamint a termelési és a feldolgozási módszerek tekintetében egyedi sajátosságokat mutatnak (6);

| 34. | úgy ítéli meg tehát, hogy a „Hegyvidéki gazdálkodásban előállított termék” elnevezés védelme – viszonylag alacsony költségráfordítással – lehetővé tenné a hegyvidéki termékek (beleértve a mezőgazdaságból és az állattenyésztésből származó termékeket, valamint a helyben történő feldolgozásukat) felértékelését és jobb védelmét, előmozdítva, hogy valamennyi tagállamban létrejöjjön egy olyan piaci szegmens, mely ezeknek a termékeknek az értékesítésével foglalkozik. Ezáltal biztosítva lenne a hegyvidéki régiók hagyományainak, kultúrájának és örökségének megőrzése és fejlesztése, megerősítve a termelési és átalakítási struktúrák területi beágyazottságát; |
| --- | --- |

34.

úgy ítéli meg tehát, hogy a „Hegyvidéki gazdálkodásban előállított termék” elnevezés védelme – viszonylag alacsony költségráfordítással – lehetővé tenné a hegyvidéki termékek (beleértve a mezőgazdaságból és az állattenyésztésből származó termékeket, valamint a helyben történő feldolgozásukat) felértékelését és jobb védelmét, előmozdítva, hogy valamennyi tagállamban létrejöjjön egy olyan piaci szegmens, mely ezeknek a termékeknek az értékesítésével foglalkozik. Ezáltal biztosítva lenne a hegyvidéki régiók hagyományainak, kultúrájának és örökségének megőrzése és fejlesztése, megerősítve a termelési és átalakítási struktúrák területi beágyazottságát;

| 35. | ezért úgy véli, hogy ez a „hegyvidéki gazdálkodásban előállított termék” jelölés formájában megvalósuló védelem tartósan hozzájárulna a gazdasági fejlődéshez, a területrendezéshez és a környezet védelméhez. Ezek a kihívások rendkívül fontosak azokban a régiókban, amelyekben a mezőgazdasági termelés eltűnése egyet jelent a környezet pusztulásával, a „természeti” kockázatok növekedésével, illetve a társadalmi, gazdasági és kulturális szerkezet elszegényedésével; |
| --- | --- |

35.

ezért úgy véli, hogy ez a „hegyvidéki gazdálkodásban előállított termék” jelölés formájában megvalósuló védelem tartósan hozzájárulna a gazdasági fejlődéshez, a területrendezéshez és a környezet védelméhez. Ezek a kihívások rendkívül fontosak azokban a régiókban, amelyekben a mezőgazdasági termelés eltűnése egyet jelent a környezet pusztulásával, a „természeti” kockázatok növekedésével, illetve a társadalmi, gazdasági és kulturális szerkezet elszegényedésével;

| 36. | rámutat arra, hogy nehéz európai szintű számokkal szolgálni a hegyvidéki termékek piacáról, mivel a fogalom nincs meghatározva európai szinten. Mégis megfigyelhetünk egy valóban pozitív hatást egyes ágazatokban, ahol a szereplőknek lehetőségük nyílik termékeik speciális értékesítésére. Példaként említhetjük a Francia-Középhegység tejágazatát (7). |
| --- | --- |

36.

rámutat arra, hogy nehéz európai szintű számokkal szolgálni a hegyvidéki termékek piacáról, mivel a fogalom nincs meghatározva európai szinten. Mégis megfigyelhetünk egy valóban pozitív hatást egyes ágazatokban, ahol a szereplőknek lehetőségük nyílik termékeik speciális értékesítésére. Példaként említhetjük a Francia-Középhegység tejágazatát (7).

| 37. | emlékeztet arra, hogy már több alkalommal is állást foglalt a hegyvidéki gazdálkodásban előállított termékek esetében választható fenntartott jelölések bevezetése mellett, és a jelen véleményben újra megismétli arra irányuló kérését, hogy a hegyvidéki agrártermékeket haladéktalanul vegyék figyelembe az Európai Unió jövőbeli minőségpolitikája keretében; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet arra, hogy már több alkalommal is állást foglalt a hegyvidéki gazdálkodásban előállított termékek esetében választható fenntartott jelölések bevezetése mellett, és a jelen véleményben újra megismétli arra irányuló kérését, hogy a hegyvidéki agrártermékeket haladéktalanul vegyék figyelembe az Európai Unió jövőbeli minőségpolitikája keretében;

| 38. | ismét hangsúlyozza, hogy a régióknak fontos szerepet kellene játszaniuk a „hegyvidéki” jelölések meghatározásában, valamint a területi vidékfejlesztési politika keretében ágazatok létrehozásának támogatásában; |
| --- | --- |

38.

ismét hangsúlyozza, hogy a régióknak fontos szerepet kellene játszaniuk a „hegyvidéki” jelölések meghatározásában, valamint a területi vidékfejlesztési politika keretében ágazatok létrehozásának támogatásában;

F.   A rövid forgalmazási láncok és a közvetlen értékesítés előmozdítása

| 39. | a korábban elfogadott, a helyiélelmiszer-rendszerekről szóló véleménnyel (8) összhangban úgy véli, hogy alapvető fontosságú a rövid forgalmazási láncok és a közvetlen értékesítés ösztönzése. Emlékeztet arra, hogy ugyanebben a véleményben az RB a „helyiélelmiszer-rendszer” fogalmát négy tényező kombinációjaként határozza meg: rövid forgalmazási lánc; rövid tényleges távolság a termelés és a fogyasztás helye között; olyan munkamódszer, amelynek részét képezi a szállítás, a forgalmazás, a maradékáram feldolgozása, a megújuló energia, a marketing, a reklám és a minőségbiztosítás is; olyan munkamódszer, amelyet helyi és regionális szinten kell irányítani. Aláhúzza, hogy a rövid forgalmazási láncok elősegítik, hogy a mezőgazdasági termelés visszakerüljön eredeti helyszínére, és ott állandóvá váljon, hozzájárulva ahhoz, hogy ezek a termékek a helyi piacokon kerüljenek értékesítésre. A rövid forgalmazási láncok hozzájárulnak a mezőgazdasági tevékenységek megfelelő eloszlásához az Unió egész területén, és kedvező hatással járnak a környezetre, amennyiben a termelés igazodik az érintett vidék természetes kapacitásaihoz; |
| --- | --- |

39.

a korábban elfogadott, a helyiélelmiszer-rendszerekről szóló véleménnyel (8) összhangban úgy véli, hogy alapvető fontosságú a rövid forgalmazási láncok és a közvetlen értékesítés ösztönzése. Emlékeztet arra, hogy ugyanebben a véleményben az RB a „helyiélelmiszer-rendszer” fogalmát négy tényező kombinációjaként határozza meg: rövid forgalmazási lánc; rövid tényleges távolság a termelés és a fogyasztás helye között; olyan munkamódszer, amelynek részét képezi a szállítás, a forgalmazás, a maradékáram feldolgozása, a megújuló energia, a marketing, a reklám és a minőségbiztosítás is; olyan munkamódszer, amelyet helyi és regionális szinten kell irányítani. Aláhúzza, hogy a rövid forgalmazási láncok elősegítik, hogy a mezőgazdasági termelés visszakerüljön eredeti helyszínére, és ott állandóvá váljon, hozzájárulva ahhoz, hogy ezek a termékek a helyi piacokon kerüljenek értékesítésre. A rövid forgalmazási láncok hozzájárulnak a mezőgazdasági tevékenységek megfelelő eloszlásához az Unió egész területén, és kedvező hatással járnak a környezetre, amennyiben a termelés igazodik az érintett vidék természetes kapacitásaihoz;

| 40. | hangsúlyozza a rövid forgalmazási láncok gazdasági előnyét: egyes termelők abból tehetnek szert bevételre, hogy ami a túl hosszú forgalmazási láncoknál az árréseken elfolyna, azt saját haszonként könyvelik el. Az agrár-élelmiszeripari láncok ugyanis, ahol a kereskedelmi hatalom koncentrálódik, olyan tárgyalási szabályokat és forgalmazási feltételeket kínálnak, amelyeknek ezek a termelők rendszerint nemigen tudnak ellenállni; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza a rövid forgalmazási láncok gazdasági előnyét: egyes termelők abból tehetnek szert bevételre, hogy ami a túl hosszú forgalmazási láncoknál az árréseken elfolyna, azt saját haszonként könyvelik el. Az agrár-élelmiszeripari láncok ugyanis, ahol a kereskedelmi hatalom koncentrálódik, olyan tárgyalási szabályokat és forgalmazási feltételeket kínálnak, amelyeknek ezek a termelők rendszerint nemigen tudnak ellenállni;

| 41. | a rövid forgalmazási láncok előmozdításával kapcsolatban leszögezi






  a. | hogy konkrétan azt kell elősegíteni, hogy a termelés a – feldolgozott vagy feldolgozatlan – élelmiszer fogyasztásának helyszínéhez minél közelebb történhessen, ezért ösztönözöni kell a földrajzi értelemben minél rövidebb termelési, feldolgozási és kereskedelmi útvonalakat. E megközelítés folyományaként elkerülhető, hogy a túl hosszú és túl bonyolult útvonalak miatt feleslegesen kerüljenek üvegházhatású gázok a levegőbe; |
| --- | --- | --- |

41.

a rövid forgalmazási láncok előmozdításával kapcsolatban leszögezi

a.

hogy konkrétan azt kell elősegíteni, hogy a termelés a – feldolgozott vagy feldolgozatlan – élelmiszer fogyasztásának helyszínéhez minél közelebb történhessen, ezért ösztönözöni kell a földrajzi értelemben minél rövidebb termelési, feldolgozási és kereskedelmi útvonalakat. E megközelítés folyományaként elkerülhető, hogy a túl hosszú és túl bonyolult útvonalak miatt feleslegesen kerüljenek üvegházhatású gázok a levegőbe;

| b. | hogy azok a rendszerek is a rövid forgalmazási láncok részét képezik, amelyeken belül a kistermelők a helyi piacon, közvetlenül értékesítik termékeiket, ezért ezeket is teljes mértékben figyelembe kell venni az Európai Unió mezőgazdasági termelésére irányuló globális politikában. Ezek a rövid forgalmazási láncok lehetővé teszik, hogy erős kapcsolat jöjjön létre a termelő és a fogyasztó között. Lehetővé teszik továbbá a termékek könnyebb nyomonkövethetőségét, biztosítva ezzel a fogyasztót a megvásárolt termék eredetéről; |
| --- | --- |

b.

hogy azok a rendszerek is a rövid forgalmazási láncok részét képezik, amelyeken belül a kistermelők a helyi piacon, közvetlenül értékesítik termékeiket, ezért ezeket is teljes mértékben figyelembe kell venni az Európai Unió mezőgazdasági termelésére irányuló globális politikában. Ezek a rövid forgalmazási láncok lehetővé teszik, hogy erős kapcsolat jöjjön létre a termelő és a fogyasztó között. Lehetővé teszik továbbá a termékek könnyebb nyomonkövethetőségét, biztosítva ezzel a fogyasztót a megvásárolt termék eredetéről;

| c. | hogy a rövid forgalmazási láncok elve nem csak abból áll, hogy a termelők és a fogyasztók között minél kevesebb legyen a köztes elem. Mindenekelőtt a helyi és regionális agrár-élelmiszeripari ágazat lendületesebbé tételét kell elősegítenie; |
| --- | --- |

c.

hogy a rövid forgalmazási láncok elve nem csak abból áll, hogy a termelők és a fogyasztók között minél kevesebb legyen a köztes elem. Mindenekelőtt a helyi és regionális agrár-élelmiszeripari ágazat lendületesebbé tételét kell elősegítenie;

| d. | hogy ezzel a módszerrel mindenképpen annak is együtt kell járnia, hogy az így keletkező értéktöbblet a lánc teljes hosszán egyenletesen érvényesüljön, és a haszon újra elsősorban a termelőké lehessen. |
| --- | --- |

d.

hogy ezzel a módszerrel mindenképpen annak is együtt kell járnia, hogy az így keletkező értéktöbblet a lánc teljes hosszán egyenletesen érvényesüljön, és a haszon újra elsősorban a termelőké lehessen.

| 42. | úgy véli, hogy a helyiélelmiszer-rendszerek kialakulásához európai szinten megkülönböztető jelzést is létre kell hozni, és olyan eszközöket kell kidolgozni a KAP második pillérének keretében, amelyek a termelőket ennek a módszernek az igénybevételére ösztönzik; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a helyiélelmiszer-rendszerek kialakulásához európai szinten megkülönböztető jelzést is létre kell hozni, és olyan eszközöket kell kidolgozni a KAP második pillérének keretében, amelyek a termelőket ennek a módszernek az igénybevételére ösztönzik;

| 43. | arra kéri tehát az Európai Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy ilyen új logó létrehozására és annak meghatározására, hogy milyen módon lehet azonosítani a helyiélelmiszer-rendszerek keretében forgalmazott helyi termékeket. Ezekkel az azonosító elemekkel együtt lesz teljes az uniós mezőgazdasági termékek minőségének politikájáról szóló rendelet; |
| --- | --- |

43.

arra kéri tehát az Európai Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy ilyen új logó létrehozására és annak meghatározására, hogy milyen módon lehet azonosítani a helyiélelmiszer-rendszerek keretében forgalmazott helyi termékeket. Ezekkel az azonosító elemekkel együtt lesz teljes az uniós mezőgazdasági termékek minőségének politikájáról szóló rendelet;

| 44. | határozottan támogatna olyan európai bizottsági kezdeményezéseket, amelyek célja a „termelési hely” kötelező megjelölésének kiterjesztése a termékekre, és ösztönözné, hogy hasonló kötelező megjelölésekre vonatkozó kezdeményezéseket dolgozzanak ki a vendéglátóipar számára is; |
| --- | --- |

44.

határozottan támogatna olyan európai bizottsági kezdeményezéseket, amelyek célja a „termelési hely” kötelező megjelölésének kiterjesztése a termékekre, és ösztönözné, hogy hasonló kötelező megjelölésekre vonatkozó kezdeményezéseket dolgozzanak ki a vendéglátóipar számára is;

| 45. | hangsúlyozza, hogy ez az új jelzés az olyan európai térségekben készült több ezer hagyományos termék esetében is megoldást jelenthetne, amelyek nem feltétlenül tüntetnének fel földrajzi adatokat; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy ez az új jelzés az olyan európai térségekben készült több ezer hagyományos termék esetében is megoldást jelenthetne, amelyek nem feltétlenül tüntetnének fel földrajzi adatokat;

| 46. | felhívja egyúttal az Európai Bizottság, az Európai Parlament és a Tanács figyelmét, hogy a közbeszerzési szabályokat is módosítani kell annak megkönnyítése érdekében, hogy a települések helyi mezőgazdasági termékeket vásároljanak. A 2004/18/EK irányelv 26. cikke ezzel kapcsolatban felveti, hogy az ajánlatkérő szerv a szerződés teljesítésére irányadó feltételek között szociális és környezetvédelmi szempontokat is érvényesíthet; |
| --- | --- |

46.

felhívja egyúttal az Európai Bizottság, az Európai Parlament és a Tanács figyelmét, hogy a közbeszerzési szabályokat is módosítani kell annak megkönnyítése érdekében, hogy a települések helyi mezőgazdasági termékeket vásároljanak. A 2004/18/EK irányelv 26. cikke ezzel kapcsolatban felveti, hogy az ajánlatkérő szerv a szerződés teljesítésére irányadó feltételek között szociális és környezetvédelmi szempontokat is érvényesíthet;

| 47. | kéri, hogy a 2004/18/EK irányelv 53. cikkét úgy módosítsák, hogy a közelségre, illetve az áruszállításból eredő CO2-kibocsátás csökkentésére vonatkozó követelményeket is kifejezetten figyelembe lehessen venni; |
| --- | --- |

47.

kéri, hogy a 2004/18/EK irányelv 53. cikkét úgy módosítsák, hogy a közelségre, illetve az áruszállításból eredő CO2-kibocsátás csökkentésére vonatkozó követelményeket is kifejezetten figyelembe lehessen venni;

| 48. | hangsúlyozza végül, hogy a korábban említett új „rövid forgalmazási lánc” embléma kezelését a régiók végezhetnék, mivel ők foglalkoznak a termékek helyi és kulturális jellegével is. Ezeknek a termékeknek a népszerűsítésében az európai alapok mellett szintén a régiók az elsődleges partnerek; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza végül, hogy a korábban említett új „rövid forgalmazási lánc” embléma kezelését a régiók végezhetnék, mivel ők foglalkoznak a termékek helyi és kulturális jellegével is. Ezeknek a termékeknek a népszerűsítésében az európai alapok mellett szintén a régiók az elsődleges partnerek;

G.   A hagyományos különleges termékek népszerűsítése és terjesztése

| 49. | kiemeli, hogy a hagyományos különleges termékek rendszere segít megőrizni, sőt, akár terjeszteni bizonyos hagyományos agrár-élelmiszeripari termékeket. A hagyományos különleges termékek esetében az érték java részét a termelő teremti meg, a jelenleg ipari úton előállított agrár-élelmiszerek zömével ellentétben. Ezek a termékek ezáltal növelik az agrár-élelmiszeripari kínálat sokféleségét, és gazdagítják Európa gasztronómiai örökségét; |
| --- | --- |

49.

kiemeli, hogy a hagyományos különleges termékek rendszere segít megőrizni, sőt, akár terjeszteni bizonyos hagyományos agrár-élelmiszeripari termékeket. A hagyományos különleges termékek esetében az érték java részét a termelő teremti meg, a jelenleg ipari úton előállított agrár-élelmiszerek zömével ellentétben. Ezek a termékek ezáltal növelik az agrár-élelmiszeripari kínálat sokféleségét, és gazdagítják Európa gasztronómiai örökségét;

| 50. | úgy véli, hogy hasznos lenne uniós szinten összeírni az európai hagyományos konyhaművészet alkotóelemeit képező termékeket. E lépés megteremthetné a hagyományos különleges termékek esetleges elismerésének alapját. Ez összhangban állna továbbá az UNESCO által nemzetközi szinten tett kezdeményezéssel, és lehetővé tenné bizonyos, több tagállam által már végrehajtott hasonló intézkedések általánossá tételét; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy hasznos lenne uniós szinten összeírni az európai hagyományos konyhaművészet alkotóelemeit képező termékeket. E lépés megteremthetné a hagyományos különleges termékek esetleges elismerésének alapját. Ez összhangban állna továbbá az UNESCO által nemzetközi szinten tett kezdeményezéssel, és lehetővé tenné bizonyos, több tagállam által már végrehajtott hasonló intézkedések általánossá tételét;

H.   A génmódosított szervezetek kizárása a minőségi termékek köréből

| 51. | a korábban elfogadott véleményekkel összhangban javasolja, hogy a hivatalos minőségi megjelölések feltételrendszerébe a GMO-kat kizáró tényezőként vegyék be. A kizárást a tagállamok fokozatosan vezethetnék be, legfeljebb ötévnyi ésszerű határidővel, hogy a termelők megtehessék a szükséges technikai intézkedéseket. Ezt az időszakot olyan alternatív ellátási láncok kialakítására lehetne kihasználni, amelyek lehetővé teszik a nyersanyagokban a GMO-k használatának helyettesítését, különösen a takarmányok esetében; |
| --- | --- |

51.

a korábban elfogadott véleményekkel összhangban javasolja, hogy a hivatalos minőségi megjelölések feltételrendszerébe a GMO-kat kizáró tényezőként vegyék be. A kizárást a tagállamok fokozatosan vezethetnék be, legfeljebb ötévnyi ésszerű határidővel, hogy a termelők megtehessék a szükséges technikai intézkedéseket. Ezt az időszakot olyan alternatív ellátási láncok kialakítására lehetne kihasználni, amelyek lehetővé teszik a nyersanyagokban a GMO-k használatának helyettesítését, különösen a takarmányok esetében;

| 52. | alapvetőnek tartja, hogy kifejezetten tiltsák meg a génmódosított szervezetek felhasználását a hivatalos minőségi jelzéssel ellátott termékek előállításának minden szakaszában. Ezzel a tiltással garantálható a hagyományos termelési módszerek és a minőségbiztosítási rendszerek megkülönböztető jellegének fennmaradása; |
| --- | --- |

52.

alapvetőnek tartja, hogy kifejezetten tiltsák meg a génmódosított szervezetek felhasználását a hivatalos minőségi jelzéssel ellátott termékek előállításának minden szakaszában. Ezzel a tiltással garantálható a hagyományos termelési módszerek és a minőségbiztosítási rendszerek megkülönböztető jellegének fennmaradása;

| 53. | úgy véli továbbá, hogy a pályázati feltételek között a GMO-k kizárása rövid távon elengedhetetlen feltétel, ha meg akarjuk őrizni a minőségbiztosítási rendszerek átláthatóságát és a fogyasztókkal szembeni hitelességét; |
| --- | --- |

53.

úgy véli továbbá, hogy a pályázati feltételek között a GMO-k kizárása rövid távon elengedhetetlen feltétel, ha meg akarjuk őrizni a minőségbiztosítási rendszerek átláthatóságát és a fogyasztókkal szembeni hitelességét;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a hivatalos minőségi jelzések feltételrendszerének módosítása egyre sürgetőbbé válik, mivel már kialakulófélben vannak olyan magánkezdeményezések – a minőségi termékeken kívül – amelyek „GMO-mentes” termékeket garantálnak; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a hivatalos minőségi jelzések feltételrendszerének módosítása egyre sürgetőbbé válik, mivel már kialakulófélben vannak olyan magánkezdeményezések – a minőségi termékeken kívül – amelyek „GMO-mentes” termékeket garantálnak;

| 55. | hangsúlyozza azt is, hogy a hivatalos minőségi jelzéssel ellátott termékek garantáltan GMO-mentes piacának kialakulása jó lehetőséget teremt a termelők számára, az európai fogyasztók részéről ugyanis rendkívül nagy a kereslet ezen a területen; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza azt is, hogy a hivatalos minőségi jelzéssel ellátott termékek garantáltan GMO-mentes piacának kialakulása jó lehetőséget teremt a termelők számára, az európai fogyasztók részéről ugyanis rendkívül nagy a kereslet ezen a területen;

| 56. | úgy véli, hogy a hivatalos minőségi jelzéssel ellátott, GMO-mentes termékeket a fogyasztók éppolyan nagyra értékelik, mint a biotermékeket. Ez a tény már önmagában is elegendő biztosíték arra, hogy ezeket mindig is jobban lehet majd értékesíteni, és ezáltal ellensúlyozhatók a termelők számára rövid távon felmerülő esetleges többletköltségek is; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a hivatalos minőségi jelzéssel ellátott, GMO-mentes termékeket a fogyasztók éppolyan nagyra értékelik, mint a biotermékeket. Ez a tény már önmagában is elegendő biztosíték arra, hogy ezeket mindig is jobban lehet majd értékesíteni, és ezáltal ellensúlyozhatók a termelők számára rövid távon felmerülő esetleges többletköltségek is;

| 57. | hangsúlyozza, hogy a GMO-knak a hivatalos minőségi jelzéssel ellátott termékekből való kizárását offenzív stratégiának kell kísérnie a nem GMO-kból származó növényi fehérjék uniós szintű termelése és az ezekkel való ellátás terén. Ez a stratégia szerves része annak, hogy Európa-szerte koherens módon termesszenek GMO-mentes kultúrákat. Ennélfogva ez egyszersmind remek alkalom Európa számára, hogy fehérjenövényeket termesszen: ezeknek a kultúráknak a mezőgazdasági és ökológiai előnyeit széles körben elismerik. A GMO-mentes fehérje ágazatának kialakítására irányuló politikát a KAP keretében kell végrehajtani külön erre a célra szánt mezőgazdasági-környezetvédelmi támogatási mechanizmusok elfogadása révén; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy a GMO-knak a hivatalos minőségi jelzéssel ellátott termékekből való kizárását offenzív stratégiának kell kísérnie a nem GMO-kból származó növényi fehérjék uniós szintű termelése és az ezekkel való ellátás terén. Ez a stratégia szerves része annak, hogy Európa-szerte koherens módon termesszenek GMO-mentes kultúrákat. Ennélfogva ez egyszersmind remek alkalom Európa számára, hogy fehérjenövényeket termesszen: ezeknek a kultúráknak a mezőgazdasági és ökológiai előnyeit széles körben elismerik. A GMO-mentes fehérje ágazatának kialakítására irányuló politikát a KAP keretében kell végrehajtani külön erre a célra szánt mezőgazdasági-környezetvédelmi támogatási mechanizmusok elfogadása révén;

| 58. | ezért javasolja a fehérjékben gazdag GMO-mentes kultúrák (borsó, bab) fejlesztése kérdésének tanulmányozását, hiszen ezek tűnnek a GMO-mentes fehérjetermelés legjobb forrásainak (9); |
| --- | --- |

58.

ezért javasolja a fehérjékben gazdag GMO-mentes kultúrák (borsó, bab) fejlesztése kérdésének tanulmányozását, hiszen ezek tűnnek a GMO-mentes fehérjetermelés legjobb forrásainak (9);

| 59. | úgy véli, hogy a GMO-knak a termékek hivatalos minőségi megjelölésére vonatkozó feltételrendszerből való kizárásához kapcsolódó költségek úgy csökkenthetők a minimális szintre, ha a rendszert öt év alatt, fokozatosan vezetik be; továbbá, hogy ha a többletköltségeket a termelési lánc egészére nézve osztják el, az a fogyasztókra nézve minimális – kilónként csupán néhány eurócent (10) – lesz; és végezetül, hogy a növényi fehérjékben gazdag GMO-mentes kultúrák környezetvédelmi előnyei közép- és hosszú távon ellentételezik ezeket a többletköltségeket (11). |
| --- | --- |

59.

úgy véli, hogy a GMO-knak a termékek hivatalos minőségi megjelölésére vonatkozó feltételrendszerből való kizárásához kapcsolódó költségek úgy csökkenthetők a minimális szintre, ha a rendszert öt év alatt, fokozatosan vezetik be; továbbá, hogy ha a többletköltségeket a termelési lánc egészére nézve osztják el, az a fogyasztókra nézve minimális – kilónként csupán néhány eurócent (10) – lesz; és végezetül, hogy a növényi fehérjékben gazdag GMO-mentes kultúrák környezetvédelmi előnyei közép- és hosszú távon ellentételezik ezeket a többletköltségeket (11).

| 60. | hangsúlyozza a GMO-kat tartalmazó állati takarmányok átalakításából származó nyersanyagok (hús, tojás, tej stb.) felhasználásával nyert minőségi termékek címkézésének szükségességét, a GMO-mentes európai uniós termékek és a nemzetközi piacról származó, GMO-kat tartalmazó termékek közötti tisztességtelen verseny elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza a GMO-kat tartalmazó állati takarmányok átalakításából származó nyersanyagok (hús, tojás, tej stb.) felhasználásával nyert minőségi termékek címkézésének szükségességét, a GMO-mentes európai uniós termékek és a nemzetközi piacról származó, GMO-kat tartalmazó termékek közötti tisztességtelen verseny elkerülése érdekében;

I.   A termelés felügyelete

| 61. | úgy véli, hogy a minőségi mezőgazdasági termékek kínálatának szabályozása és felügyelete nagyszabású kihívást jelent az agrárpolitika számára (12), és a minőségbiztosítási rendszerek is éppúgy ki vannak téve a piaci kockázatoknak, annak ellenére, hogy nem vonatkoznak rájuk a szabványosított piacok működésének szabályai; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy a minőségi mezőgazdasági termékek kínálatának szabályozása és felügyelete nagyszabású kihívást jelent az agrárpolitika számára (12), és a minőségbiztosítási rendszerek is éppúgy ki vannak téve a piaci kockázatoknak, annak ellenére, hogy nem vonatkoznak rájuk a szabványosított piacok működésének szabályai;

| 62. | úgy véli, hogy a minőségbiztosítási rendszerek kialakításához és fenntartásához mindenképpen szükség van a kínálat feletti ellenőrzés összehangolt politikájára. A termelékenység, illetve az egy adott területen megtermelt mennyiség növelése többnyire összeegyeztethetetlen a környezet védelmével és a termék minőségének és jellemzőinek fenntartásával; |
| --- | --- |

62.

úgy véli, hogy a minőségbiztosítási rendszerek kialakításához és fenntartásához mindenképpen szükség van a kínálat feletti ellenőrzés összehangolt politikájára. A termelékenység, illetve az egy adott területen megtermelt mennyiség növelése többnyire összeegyeztethetetlen a környezet védelmével és a termék minőségének és jellemzőinek fenntartásával;

| 63. | úgy véli továbbá, hogy termelésfelügyelet nélkül az eladott mennyiségek szabályozatlan növekedése bizonyos esetekben a termelőknek kifizetett árak jelentős csökkenését eredményezheti, így az effajta termelésnek az érintett termelők számára nyújtott előnyei elvesznek. A természeti hátrányokkal küzdő térségekben működő termelők továbbá a minőségi termékek árcsökkenését nem tudják a termelt mennyiség növelésével ellensúlyozni, így ha nem tudnak alkalmazkodni, fel kell hagyniuk tevékenységükkel; |
| --- | --- |

63.

úgy véli továbbá, hogy termelésfelügyelet nélkül az eladott mennyiségek szabályozatlan növekedése bizonyos esetekben a termelőknek kifizetett árak jelentős csökkenését eredményezheti, így az effajta termelésnek az érintett termelők számára nyújtott előnyei elvesznek. A természeti hátrányokkal küzdő térségekben működő termelők továbbá a minőségi termékek árcsökkenését nem tudják a termelt mennyiség növelésével ellensúlyozni, így ha nem tudnak alkalmazkodni, fel kell hagyniuk tevékenységükkel;

| 64. | következésképpen úgy ítéli meg, hogy a mezőgazdasági ágazatban a minőségrendszereknek tovább kell lépniük a kizárólag az árakon alapuló verseny elvén, és hogy a minőségrendszerek hosszú távon nem alapulhatnak a volumennövekedésen, hanem a termék természetéből adódó minőségre kell épülniük, amely alátámasztja a fogyasztók által elfogadható magasabb árat; |
| --- | --- |

64.

következésképpen úgy ítéli meg, hogy a mezőgazdasági ágazatban a minőségrendszereknek tovább kell lépniük a kizárólag az árakon alapuló verseny elvén, és hogy a minőségrendszerek hosszú távon nem alapulhatnak a volumennövekedésen, hanem a termék természetéből adódó minőségre kell épülniük, amely alátámasztja a fogyasztók által elfogadható magasabb árat;

| 65. | a korábban elfogadott véleményekkel összhangban tehát azt kéri, hogy a megkülönböztetett minőségi termékek ágazata számára hozzanak létre termelésfelügyeleti eszközöket, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy javasoljon konkrét eszközöket ennek a piacnak az irányítására; |
| --- | --- |

65.

a korábban elfogadott véleményekkel összhangban tehát azt kéri, hogy a megkülönböztetett minőségi termékek ágazata számára hozzanak létre termelésfelügyeleti eszközöket, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy javasoljon konkrét eszközöket ennek a piacnak az irányítására;

J.   A kommunikáció javítása és a minőségbiztosítási rendszerek kifejlesztését kísérő intézkedések

| 66. | úgy véli, hogy a mezőgazdasági termelés áthelyeződésében és helyben maradásában a fogyasztó is fontos szerepet játszik, mivel ő biztosítja a termékek díjazását; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy a mezőgazdasági termelés áthelyeződésében és helyben maradásában a fogyasztó is fontos szerepet játszik, mivel ő biztosítja a termékek díjazását;

| 67. | úgy véli, hogy ahhoz, hogy a fogyasztó aktív részese lehessen a minőségbiztosítási rendszerek nyújtotta előnyöknek, mindenképpen javítani kell a termelési feltételekről szóló kommunikációt. Meg kell adni a fogyasztó számára mindazt a segítséget, amellyel fel tudja ismerni a 4 hivatalos európai logót, és meg tudja azokat különböztetni a földrajzi nevekhez kötődő magánmárkáktól; |
| --- | --- |

67.

úgy véli, hogy ahhoz, hogy a fogyasztó aktív részese lehessen a minőségbiztosítási rendszerek nyújtotta előnyöknek, mindenképpen javítani kell a termelési feltételekről szóló kommunikációt. Meg kell adni a fogyasztó számára mindazt a segítséget, amellyel fel tudja ismerni a 4 hivatalos európai logót, és meg tudja azokat különböztetni a földrajzi nevekhez kötődő magánmárkáktól;

| 68. | véleménye szerint általánossá és rendszeressé kellene tenni, hogy a piaci szereplők alkalmazzák a Tanács, illetve az Európai Bizottság által bizonyos mezőgazdasági termékek minőségi jelzésére kialakított grafikai szimbólumokat, továbbá a fogyasztóknak jobb tájékoztatást kell nyújtani ezeknek a szimbólumoknak a jelentésével és jelentőségével kapcsolatban; |
| --- | --- |

68.

véleménye szerint általánossá és rendszeressé kellene tenni, hogy a piaci szereplők alkalmazzák a Tanács, illetve az Európai Bizottság által bizonyos mezőgazdasági termékek minőségi jelzésére kialakított grafikai szimbólumokat, továbbá a fogyasztóknak jobb tájékoztatást kell nyújtani ezeknek a szimbólumoknak a jelentésével és jelentőségével kapcsolatban;

| 69. | a jövőbeli KAP keretén belül ehhez igazított eszközök bevezetését kéri a minőségbiztosítási rendszerek kialakításának megerősítésére, előmozdítására és kiegészítésére; |
| --- | --- |

69.

a jövőbeli KAP keretén belül ehhez igazított eszközök bevezetését kéri a minőségbiztosítási rendszerek kialakításának megerősítésére, előmozdítására és kiegészítésére;

| 70. | külön kéri, hogy a KAP második pillérén belül fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyek célja az EMVA meglévő, a minőségbiztosítási rendszerek támogatására, illetve előmozdítására szolgáló intézkedéseinek javítása vagy helyettesítése. Ehhez a következőkre van szükség:






  a. | a minőségi termékekre vonatkozó termelői korlátozások jobb figyelembevétele, |
| --- | --- | --- |

70.

külön kéri, hogy a KAP második pillérén belül fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyek célja az EMVA meglévő, a minőségbiztosítási rendszerek támogatására, illetve előmozdítására szolgáló intézkedéseinek javítása vagy helyettesítése. Ehhez a következőkre van szükség:

a.

a minőségi termékekre vonatkozó termelői korlátozások jobb figyelembevétele,

| b. | teljesebb körű támogatások a termelői csoportok számára a tanúsítvány megszerzéséhez, az ellenőrzéshez, a népszerűsítéshez és az előzetes tanulmányokhoz kapcsolódó szakaszokban, |
| --- | --- |

b.

teljesebb körű támogatások a termelői csoportok számára a tanúsítvány megszerzéséhez, az ellenőrzéshez, a népszerűsítéshez és az előzetes tanulmányokhoz kapcsolódó szakaszokban,

| c. | az OEM és az OFJ jelzésű termékek anyagi támogatásának lehetősége átmeneti védelmi jelleggel, |
| --- | --- |

c.

az OEM és az OFJ jelzésű termékek anyagi támogatásának lehetősége átmeneti védelmi jelleggel,

| d. | lehetőség a több OEM és OFJ jelzésű termékhez kapcsolódó kollektív fellépések finanszírozására, illetve nemzeti és regionális társfinanszírozáshoz való folyamodásra; |
| --- | --- |

d.

lehetőség a több OEM és OFJ jelzésű termékhez kapcsolódó kollektív fellépések finanszírozására, illetve nemzeti és regionális társfinanszírozáshoz való folyamodásra;

K.   A minőségpolitika végrehajtásának egyszerűsítése és javítása

| 71. | emlékeztet rá, hogy a mezőgazdasági termékek hatékony védelme és a fogyasztók megbízható tájékoztatása érdekében az ilyen termékek minőségbiztosítása terén elengedhetetlen az uniós fellépés; |
| --- | --- |

71.

emlékeztet rá, hogy a mezőgazdasági termékek hatékony védelme és a fogyasztók megbízható tájékoztatása érdekében az ilyen termékek minőségbiztosítása terén elengedhetetlen az uniós fellépés;

| 72. | örömmel fogadja a szabályok korszerűsítésére és a termelőkre háruló adminisztratív terhek csökkentésére irányuló európai bizottsági javaslatokat, különösen a termékek bejegyeztetésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

72.

örömmel fogadja a szabályok korszerűsítésére és a termelőkre háruló adminisztratív terhek csökkentésére irányuló európai bizottsági javaslatokat, különösen a termékek bejegyeztetésével kapcsolatban;

| 73. | ugyancsak örömmel fogadja, hogy a dokumentum elismeri a termelői csoportoknak a földrajzi jelzések kezelésével kapcsolatos szerepét és feladatkörét; |
| --- | --- |

73.

ugyancsak örömmel fogadja, hogy a dokumentum elismeri a termelői csoportoknak a földrajzi jelzések kezelésével kapcsolatos szerepét és feladatkörét;

| 74. | egyetért az Európai Bizottságnak azzal a javaslatával, amely a hagyományos különleges termékekre alkalmazandó rendszer egyszerűsítésére és célzottabbá tételére irányul. |
| --- | --- |

74.

egyetért az Európai Bizottságnak azzal a javaslatával, amely a hagyományos különleges termékekre alkalmazandó rendszer egyszerűsítésére és célzottabbá tételére irányul.

Kelt Brüsszelben, 2011. május 12-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---

(1)  „Mountain areas in Europe” (Hegyvidéki területek Európában), a NORDRegio tanulmánya az Európai Bizottság Regionális Főigazgatósága részére, 2004.

1

Mountain areas in Europe”

(2)  „Peak performance: New insights into Mountain Farming in the European Union”, az Európai Bizottság munkadokumentuma, 2009. december.

2

Peak performance: New insights into Mountain Farming in the European Union”

(3)  „Europe’s ecological Backbone: recognising the true value of our mountains”, 2010. szeptember, EGT 2010/6. sz.

3

Europe’s ecological Backbone: recognising the true value of our mountains”

(4)  „Peak performance: New insights into Mountain Farming in the European Union”, az Európai Bizottság munkadokumentuma, 2009: december: a hegyvidéki hátrányos helyzetű gazdaságok termelékenysége 28 %-kal alacsonyabb a nem hegyvidéki hátrányos helyzetű területekhez, illetve 40 % -kal a nem hátrányos helyzetű területekhez képest.

4

Peak performance: New insights into Mountain Farming in the European Union”

(5)  „La composante milieu physique dans l'effet terroir pour la production fromagère: quelques réflexions à partir du cas des fromages des Alpes du Nord” [A fizikai környezet mint a sajtgyártás tájjellegére kiható tényező: gondolatok az észak-alpokbeli sajtok kapcsán]. Jean-Marcel Dorioz, Philippe Fleury, Jean-Baptiste Coulon, Bruno Martin. Courrier de l’environnement de l’INRA no40 [Az INRA környezetvédelmi híradója, 40. szám], 2000. június. http://www.inra.fr/dpenv/pdf/DoriozD27.pdf.

5

La composante milieu physique dans l'effet terroir pour la production fromagère: quelques réflexions à partir du cas des fromages des Alpes du Nord” [A fizikai környezet mint a sajtgyártás tájjellegére kiható tényező: gondolatok az észak-alpokbeli sajtok kapcsán].

o

(6)  „Produits agroalimentaires en Europe: résultats, conclusions et réalisations concrètes du projet”, 2004. november, 7. és 17. o.

6

Produits agroalimentaires en Europe: résultats, conclusions et réalisations concrètes du projet”

(7)  Egy hegyvidéki tejre vonatkozó új védjegy, mely nemrégiben került alkalmazásra, 3–4 millió liter tejet, azaz a Francia-Középhegység termelésének egyharmadát fedi le: http://www.leprogres.fr/fr/region/la-haute-loire/haute-loire/article/3939334,183/Une-marque-Montagne-pour-le-lait-du-Massif-central.html. A svájci példák azt mutatják, hogy a hozzáadott érték elérheti a 30 %-ot a generikus tejhez képest (Revue Montagna, 2010. július). A hegyvidéki tej az Európában termelt tej 11,5 %-át teszi ki, és minden 5 vagy 6 tejgazdaságból 1-et képvisel. A termelési költség 12 %-kal magasabb a síkvidékihez képest, a munkabérek pedig 10 000 EUR/ÉME-vel alacsonyabbak. A támogatások csak 34 %-ban kompenzálják ezeket a hátrányokat. „Le lait de montagne européen: un symbole menacé”, Institut de l’élevage-CNIEL, 2009. május, 7. o.

7

(8)  A Régiók Bizottsága előretekintő véleménye: Helyiélelmiszer-rendszerek – elfogadva: 2011. január 27-én. Előadó: Lenie DWARSHUIS-VAN DE BEEK (NL/ALDE), Dél-Holland tartomány végrehajtó tanácsának tagja.

8

Helyiélelmiszer-rendszerek

(9)  Jelenleg a borsótermelés elsősorban Franciaországban, a babtermelés pedig alapvetően az Egyesült Királyságban zajlik.

9

(10)  Milanesi J:
  Quel avenir pour les filières animales „sans OGM” en France? Illustration par le poulet Label Rouge. [J. Milanesi:
  A GMO-mentes állati eredetű termékek jövője Franciaországban a vörös címkés csirke példáján keresztül.] 3es journées de recherches en sciences sociales. [3. társadalomtudományi kutatási napok]. INRA SFER CIRAD, 2009. december 9–11. – Montpellier, Franciaország http://www.sfer.asso.fr/content/download/2981/27271/version/1/file/B3+-+Milanesi.pdf.

10

Milanesi J:

Quel avenir pour les filières animales „sans OGM” en France? Illustration par le poulet Label Rouge

J. Milanesi:

A GMO-mentes állati eredetű termékek jövője Franciaországban a vörös címkés csirke példáján keresztül.

es

(11)  La relance des légumineuses dans le cadre d’un plan protéines: quels bénéfices environnementaux? [A hüvelyesek újrafelfedezése a fehérjeterv keretei között: környezetvédelmi előnyök] A fenntartható fejlődéssel foglalkozó általános bizottság, Franciaország, 2009. http://www.developpement-durable.gouv.fr/IMG/pdf/E_D15.pdf.

11

La relance des légumineuses dans le cadre d’un plan protéines: quels bénéfices environnementaux

(12)  Giraud-Héraud Eric, Soler Louis-Georges: Quelle légitimité à des mécanismes de régulation de l'offre dans les appellations d'origine protégée? [A szabályozási mechanizmusok legitimitása a védett eredetmegjelölésekkel bíró termékek kínálata terén] Économie rurale. [Vidékgazdaság] 277–278. sz., 2003. 123–134. o. http://www.persee.fr/web/revues/home/prescript/article/ecoru_0013-0559_2003_num_277_1_5441.

12

Quelle légitimité à des mécanismes de régulation de l'offre dans les appellations d'origine protégée

---

| 1.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 192/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 192/36

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Tejtermékcsomag

2011/C 192/07

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | hangsúlyozza, hogy a tejtermelés nagy jelentőségű az Európai Unióban. A tejtermelés számos tagállamban és régióban a regionális gazdaság és a mezőgazdasági értékteremtés fontos pillére. A tejtermelés emellett fontos ökológiai feladatokat tölt be, fenntartható módon alakítja a kultúrtájat, és jelentős munkaadó a vidéki régiókban, |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy a tejtermelés nagy jelentőségű az Európai Unióban. A tejtermelés számos tagállamban és régióban a regionális gazdaság és a mezőgazdasági értékteremtés fontos pillére. A tejtermelés emellett fontos ökológiai feladatokat tölt be, fenntartható módon alakítja a kultúrtájat, és jelentős munkaadó a vidéki régiókban,

| — | úgy véli, hogy a reformfolyamatnak figyelembe kell vennie a tejgazdaságok és a tejtermelés regionális és strukturális különbségeit. Számos régióban túlnyomórészt kis- és közepes méretű családi gazdaságokban folyik a tejtermelés, míg másokban a nagy mezőgazdasági vállalatok meghatározóak a tejtermelés szerkezetét tekintve. A tejágazat reformjainak ezért nem szabad veszélyeztetniük ezeket a struktúrákat, különösen azokat nem, amelyek hozzájárulnak a fenntartható növekedéshez, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a reformfolyamatnak figyelembe kell vennie a tejgazdaságok és a tejtermelés regionális és strukturális különbségeit. Számos régióban túlnyomórészt kis- és közepes méretű családi gazdaságokban folyik a tejtermelés, míg másokban a nagy mezőgazdasági vállalatok meghatározóak a tejtermelés szerkezetét tekintve. A tejágazat reformjainak ezért nem szabad veszélyeztetniük ezeket a struktúrákat, különösen azokat nem, amelyek hozzájárulnak a fenntartható növekedéshez,

| — | támogatja az Európai Bizottságnak azt a kezdeményezését, hogy bizonyos egységes szabályozásokat vezessenek be az EU-ban a tejtermelői szervezetekre vonatkozóan, hogy valamennyi régióban – határokon átnyúlóan is – lehetőség legyen a tejtermelők társulására, |
| --- | --- |

—

támogatja az Európai Bizottságnak azt a kezdeményezését, hogy bizonyos egységes szabályozásokat vezessenek be az EU-ban a tejtermelői szervezetekre vonatkozóan, hogy valamennyi régióban – határokon átnyúlóan is – lehetőség legyen a tejtermelők társulására,

| — | ezért célszerűnek tartja, hogy a tagállamoknak továbbra is lehetőségük legyen a tejágazatban tevékenykedő termelői szervezetek és társulásaik tagállami jog szerinti, bizonyos uniós jogi feltételekkel összhangban történő elismerésére, |
| --- | --- |

—

ezért célszerűnek tartja, hogy a tagállamoknak továbbra is lehetőségük legyen a tejágazatban tevékenykedő termelői szervezetek és társulásaik tagállami jog szerinti, bizonyos uniós jogi feltételekkel összhangban történő elismerésére,

| — | üdvözli az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, hogy a tej és tejtermékek ágazatában engedélyezzék az ágazati szervezeteket, hogy ez fontos impulzusokat adjon a kutatás és fejlesztés, a biotermelés támogatása és az értékesítés ösztönzése terén, |
| --- | --- |

—

üdvözli az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, hogy a tej és tejtermékek ágazatában engedélyezzék az ágazati szervezeteket, hogy ez fontos impulzusokat adjon a kutatás és fejlesztés, a biotermelés támogatása és az értékesítés ösztönzése terén,

| — | megállapítja, hogy a jövőorientált uniós tejtermeléshez megbízható és reakcióképes biztonsági hálóra van szükség, amely gyors és hatékony választ tud adni a rendkívüli piaci és árváltozásokra. |
| --- | --- |

—

megállapítja, hogy a jövőorientált uniós tejtermeléshez megbízható és reakcióképes biztonsági hálóra van szükség, amely gyors és hatékony választ tud adni a rendkívüli piaci és árváltozásokra.

| Előadó | Emilia MÜLLER (DE/EPP), Bajorország szövetségi és európai ügyekért felelős minisztere |
| --- | --- |
| Referenciaszövegek | Az Európai Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A piaci helyzet alakulása és az abból következő feltételek a tejkvótarendszer zökkenőmentes és fokozatos megszüntetésének céljából
  COM(2010) 727 végleges
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) a tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő módosításáról
  COM(2010) 728 végleges |

Előadó

Emilia MÜLLER (DE/EPP), Bajorország szövetségi és európai ügyekért felelős minisztere

Referenciaszövegek

Az Európai Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A piaci helyzet alakulása és az abból következő feltételek a tejkvótarendszer zökkenőmentes és fokozatos megszüntetésének céljából

COM(2010) 727 végleges

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) a tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő módosításáról

COM(2010) 728 végleges

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

A tejágazat politikai fejlődése és regionális jelentősége

| 1. | utal arra, hogy a tejágazat az EU egyik legerősebb liberalizációs folyamatán megy keresztül. A belső támogatási szint csökkenése, a közvetlen kifizetések és a tejtámogatás függetlenítése, a külső védelem fokozatos leépítése, valamint a tejkvóta-szabályozás 2015-re tervezett megszűnése nagy kihívások elé állítja a tejtermelőket és a gazdaságokat; |
| --- | --- |

1.

utal arra, hogy a tejágazat az EU egyik legerősebb liberalizációs folyamatán megy keresztül. A belső támogatási szint csökkenése, a közvetlen kifizetések és a tejtámogatás függetlenítése, a külső védelem fokozatos leépítése, valamint a tejkvóta-szabályozás 2015-re tervezett megszűnése nagy kihívások elé állítja a tejtermelőket és a gazdaságokat;

| 2. | úgy véli, hogy a tejpiac liberalizálása az árak volatilitásának növekedéséhez, valamint ezáltal a tejtermelők üzleti terveit illetően nagy bizonytalansághoz fog vezetni; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a tejpiac liberalizálása az árak volatilitásának növekedéséhez, valamint ezáltal a tejtermelők üzleti terveit illetően nagy bizonytalansághoz fog vezetni;

| 3. | hangsúlyozza, hogy fékezni kell a spekulációt a világ mezőgazdasági piacain, és kiemeli azt a szerepet, amelyet e tekintetben az Európai Unió külkereskedelmi politikájának játszania kell. Emlékeztet arra, hogy az új KAP-nak az élelmiszer-ellátásbeli függetlenség elvén kellene alapulnia, valamint hogy az európai piacnak az olcsóbb import előtti megnyitását össze kellene kötni az európai piac szabályozását célzó javaslatokról szóló tárgyalásokkal; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy fékezni kell a spekulációt a világ mezőgazdasági piacain, és kiemeli azt a szerepet, amelyet e tekintetben az Európai Unió külkereskedelmi politikájának játszania kell. Emlékeztet arra, hogy az új KAP-nak az élelmiszer-ellátásbeli függetlenség elvén kellene alapulnia, valamint hogy az európai piacnak az olcsóbb import előtti megnyitását össze kellene kötni az európai piac szabályozását célzó javaslatokról szóló tárgyalásokkal;

| 4. | abból indul ki, hogy másrészt a piacok megnyitása és a termelési mennyiségek szabaddá tétele lehetőséget kínál a piaci jelzések jobb figyelembevételére és a meglévő kereslet lehetőségeinek kihasználására; |
| --- | --- |

4.

abból indul ki, hogy másrészt a piacok megnyitása és a termelési mennyiségek szabaddá tétele lehetőséget kínál a piaci jelzések jobb figyelembevételére és a meglévő kereslet lehetőségeinek kihasználására;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a tejtermelés nagy jelentőségű az Európai Unióban. A tejtermelés számos tagállamban és régióban a regionális gazdaság és a mezőgazdasági értékteremtés fontos pillére. A tejtermelés emellett fontos ökológiai feladatokat tölt be, fenntartható módon alakítja a kultúrtájat, és jelentős munkaadó a vidéki régiókban; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a tejtermelés nagy jelentőségű az Európai Unióban. A tejtermelés számos tagállamban és régióban a regionális gazdaság és a mezőgazdasági értékteremtés fontos pillére. A tejtermelés emellett fontos ökológiai feladatokat tölt be, fenntartható módon alakítja a kultúrtájat, és jelentős munkaadó a vidéki régiókban;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a tejpiac liberalizálásának nem szabad hátrányosan befolyásolnia az élelmezésbiztonságot a belső piacon, vagy az eddigi fogyasztói preferenciák megalapozatlan változásaihoz vezetnie. Nem szabad ezenkívül a termelés és a fogyasztás terén új piaci torzulásokhoz vezetnie a tagállamokban és a tagállamok között, észak és dél között, kelet és nyugat között és harmadik országok viszonylatában; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a tejpiac liberalizálásának nem szabad hátrányosan befolyásolnia az élelmezésbiztonságot a belső piacon, vagy az eddigi fogyasztói preferenciák megalapozatlan változásaihoz vezetnie. Nem szabad ezenkívül a termelés és a fogyasztás terén új piaci torzulásokhoz vezetnie a tagállamokban és a tagállamok között, észak és dél között, kelet és nyugat között és harmadik országok viszonylatában;

| 7. | úgy véli, hogy a reformfolyamatnak figyelembe kell vennie a tejgazdaságok és a tejtermelés regionális és strukturális különbségeit. Számos régióban túlnyomórészt kis- és közepes méretű családi gazdaságokban folyik a tejtermelés, míg másokban a nagy mezőgazdasági vállalatok meghatározóak a tejtermelés szerkezetét tekintve. A tejágazat reformjainak ezért nem szabad veszélyeztetniük ezeket a struktúrákat, különösen azokat nem, amelyek hozzájárulnak a fenntartható növekedéshez; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a reformfolyamatnak figyelembe kell vennie a tejgazdaságok és a tejtermelés regionális és strukturális különbségeit. Számos régióban túlnyomórészt kis- és közepes méretű családi gazdaságokban folyik a tejtermelés, míg másokban a nagy mezőgazdasági vállalatok meghatározóak a tejtermelés szerkezetét tekintve. A tejágazat reformjainak ezért nem szabad veszélyeztetniük ezeket a struktúrákat, különösen azokat nem, amelyek hozzájárulnak a fenntartható növekedéshez;

| 8. | úgy véli, hogy a tejtermelés heterogén struktúrájára is tekintettel kell lenni, mivel a regionális specialitásoktól az innovatív piacra szánt termékekig igen széles skálával rendelkezik, és ezért fontos szerepe van a jó minőségű, biztonságos és egészséges tejtermékek rendelkezésre állásában az Európai Unióban; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a tejtermelés heterogén struktúrájára is tekintettel kell lenni, mivel a regionális specialitásoktól az innovatív piacra szánt termékekig igen széles skálával rendelkezik, és ezért fontos szerepe van a jó minőségű, biztonságos és egészséges tejtermékek rendelkezésre állásában az Európai Unióban;

| 9. | úgy véli, hogy a tejkvóta-szabályozás lejártával a tejtermelés a legmegfelelőbb helyszínekre fog áthelyeződni, ami nagy kihívások elé állítja majd az érintett régiókat; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a tejkvóta-szabályozás lejártával a tejtermelés a legmegfelelőbb helyszínekre fog áthelyeződni, ami nagy kihívások elé állítja majd az érintett régiókat;

| 10. | utal arra, hogy a tejtermelésre és a tejfeldolgozásra is különösen jellemzők a magas beruházási költségek és a munkaigényes termelési és feldolgozási folyamatok, ezért hosszú ciklusokkal rendelkeznek és tervezési biztonságot igényelnek; |
| --- | --- |

10.

utal arra, hogy a tejtermelésre és a tejfeldolgozásra is különösen jellemzők a magas beruházási költségek és a munkaigényes termelési és feldolgozási folyamatok, ezért hosszú ciklusokkal rendelkeznek és tervezési biztonságot igényelnek;

| 11. | felhívja a figyelmet arra, hogy a tejtermelők fokozottabban figyelnek a piaci jelzésekre és ezeknek megfelelően alakítják üzemeiket, de továbbra is nagy erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy fennmaradhassanak egy liberalizált tejpiacon; |
| --- | --- |

11.

felhívja a figyelmet arra, hogy a tejtermelők fokozottabban figyelnek a piaci jelzésekre és ezeknek megfelelően alakítják üzemeiket, de továbbra is nagy erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy fennmaradhassanak egy liberalizált tejpiacon;

| 12. | a tej kedvező táplálkozási tulajdonságait tekintve arra biztatja az EU-t és a tagállamok hatóságait, hogy aktívan népszerűsítsék az európai iskolatejrendszert a gyermekek egészséges táplálkozási szokásainak ösztönzése céljából; |
| --- | --- |

12.

a tej kedvező táplálkozási tulajdonságait tekintve arra biztatja az EU-t és a tagállamok hatóságait, hogy aktívan népszerűsítsék az európai iskolatejrendszert a gyermekek egészséges táplálkozási szokásainak ösztönzése céljából;

Kihívások a liberalizált tejpiacon

| 13. | azt várja, hogy reformok sorával racionalizálják a piacot, és alakítsanak ki egy olyan környezetet, melyet az átláthatóság, valamint az egyenrangú szereplők által általánosan elfogadott szabályok jellemeznek; |
| --- | --- |

13.

azt várja, hogy reformok sorával racionalizálják a piacot, és alakítsanak ki egy olyan környezetet, melyet az átláthatóság, valamint az egyenrangú szereplők által általánosan elfogadott szabályok jellemeznek;

| 14. | úgy véli, hogy az árak növekvő volatilitása az egyik legnagyobb kihívást jelenti a tejtermelés számára a régiókban. A likviditás biztosítása és a piaci válságok áthidalása a tejtermelők számára a hosszú termelési ciklusokkal rendelkező folyamatos termelés miatt központi jelentőségű; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az árak növekvő volatilitása az egyik legnagyobb kihívást jelenti a tejtermelés számára a régiókban. A likviditás biztosítása és a piaci válságok áthidalása a tejtermelők számára a hosszú termelési ciklusokkal rendelkező folyamatos termelés miatt központi jelentőségű;

| 15. | a bevételi kockázatok korlátozására irányuló intézkedéseket és lehetőségeket ezért a tejágazat reformfolyamatában fontos alkotóelemnek tartja. Ágazati szintű, regionális és közösségi kockázatkezelési mechanizmusok segítségével lehetővé kell tenni, hogy a tejtermelők megfelelő mértékű tervezési biztonsággal rendelkezzenek. Ebben a feldolgozó ágazatra irányuló árbiztosítási mechanizmusok éppolyan fontosak lehetnek, mint az egyes termelői láncok vagy termelői közösségek kockázatkiegyenlítési lehetősége; |
| --- | --- |

15.

a bevételi kockázatok korlátozására irányuló intézkedéseket és lehetőségeket ezért a tejágazat reformfolyamatában fontos alkotóelemnek tartja. Ágazati szintű, regionális és közösségi kockázatkezelési mechanizmusok segítségével lehetővé kell tenni, hogy a tejtermelők megfelelő mértékű tervezési biztonsággal rendelkezzenek. Ebben a feldolgozó ágazatra irányuló árbiztosítási mechanizmusok éppolyan fontosak lehetnek, mint az egyes termelői láncok vagy termelői közösségek kockázatkiegyenlítési lehetősége;

| 16. | utal arra, hogy az innováció és a kutatás kulcsfontosságú szerepet játszik majd az ágazat sikeres és fenntartható fejlődésében, ennek kapcsán hangsúlyozza azonban a fogyasztók megbízható tájékoztatásának szükségességét is; |
| --- | --- |

16.

utal arra, hogy az innováció és a kutatás kulcsfontosságú szerepet játszik majd az ágazat sikeres és fenntartható fejlődésében, ennek kapcsán hangsúlyozza azonban a fogyasztók megbízható tájékoztatásának szükségességét is;

| 17. | meg van győződve arról, hogy a piacok megnyitása és a termelés szabaddá tétele kiviteli lehetőségeket teremthet mind a harmadik országok piacaira szabott termékek, mind a regionális különlegességek és a jó minőségű termékek számára; |
| --- | --- |

17.

meg van győződve arról, hogy a piacok megnyitása és a termelés szabaddá tétele kiviteli lehetőségeket teremthet mind a harmadik országok piacaira szabott termékek, mind a regionális különlegességek és a jó minőségű termékek számára;

| 18. | annak a várakozásának ad hangot, hogy ezeket a kiviteli lehetőségeket csak komoly erőfeszítések révén lehet megtalálni, és hogy a kis- és középvállalkozásokat, amelyek meghatározóak az EU regionális tejtermelése számára, valamint a tejágazatot fokozottan támogatni kell ebben és a regionális értékláncok kialakításában; |
| --- | --- |

18.

annak a várakozásának ad hangot, hogy ezeket a kiviteli lehetőségeket csak komoly erőfeszítések révén lehet megtalálni, és hogy a kis- és középvállalkozásokat, amelyek meghatározóak az EU regionális tejtermelése számára, valamint a tejágazatot fokozottan támogatni kell ebben és a regionális értékláncok kialakításában;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a tejpiac liberalizálása és az export támogatása a jelenlegi piaci egyensúly ellenőrizetlen fejleményeihez és módosulásaihoz is vezethet; ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen hatással jár majd a piacok megnyitása és a tejpiac liberalizálása a termelői és szállítói láncokra nézve, és hogy mindez milyen következményekkel jár a belső piaci fogyasztás lehetséges változásait illetően; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a tejpiac liberalizálása és az export támogatása a jelenlegi piaci egyensúly ellenőrizetlen fejleményeihez és módosulásaihoz is vezethet; ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen hatással jár majd a piacok megnyitása és a tejpiac liberalizálása a termelői és szállítói láncokra nézve, és hogy mindez milyen következményekkel jár a belső piaci fogyasztás lehetséges változásait illetően;

Piaci fejlemények

| 20. | tudomásul veszi a tejpiacról szóló európai bizottsági jelentést, amely rávilágít a globális piaci tendenciák európai tejágazatra gyakorolt erős befolyására, és megmutatja, milyen fontosak voltak 2009-ben az akkori piaci intézkedések (intervenció, magánkészletezés és kiviteli engedélyek) a tejárak alacsony szinten való stabilizálásához; |
| --- | --- |

20.

tudomásul veszi a tejpiacról szóló európai bizottsági jelentést, amely rávilágít a globális piaci tendenciák európai tejágazatra gyakorolt erős befolyására, és megmutatja, milyen fontosak voltak 2009-ben az akkori piaci intézkedések (intervenció, magánkészletezés és kiviteli engedélyek) a tejárak alacsony szinten való stabilizálásához;

| 21. | felismeri, hogy a 2007. évi szokatlanul magas tejárak oka főként a világszerte alacsony kínálat és a magas kereslet volt; |
| --- | --- |

21.

felismeri, hogy a 2007. évi szokatlanul magas tejárak oka főként a világszerte alacsony kínálat és a magas kereslet volt;

| 22. | utal arra, hogy a történelmi árzuhanással járó 2009-es tejpiaci válságot Európában az export iránti gyenge kereslet – amelyet többek között a gazdasági világválság okozott – és a tej túlkínálata befolyásolta; ugyanakkor üdvözölné, ha az Európai Bizottság vizsgálatot indítana a tej kiskereskedelmi árát befolyásoló tényezők feltárására; |
| --- | --- |

22.

utal arra, hogy a történelmi árzuhanással járó 2009-es tejpiaci válságot Európában az export iránti gyenge kereslet – amelyet többek között a gazdasági világválság okozott – és a tej túlkínálata befolyásolta; ugyanakkor üdvözölné, ha az Európai Bizottság vizsgálatot indítana a tej kiskereskedelmi árát befolyásoló tényezők feltárására;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a tejpiaci válság az egyes régiókban különböző erősségű hatásokkal járt, ugyanakkor azonban Európa egészében különösen azoknak a tejtermelőüzemeknek a létét veszélyeztette, amelyek beruházásokat hajtottak végre; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a tejpiaci válság az egyes régiókban különböző erősségű hatásokkal járt, ugyanakkor azonban Európa egészében különösen azoknak a tejtermelőüzemeknek a létét veszélyeztette, amelyek beruházásokat hajtottak végre;

| 24. | osztja az Európai Bizottság nézetét, amely szerint a tejszállítmányok az EU-ban tovább fognak növekedni, a feldolgozást pedig elsősorban a sajttá és a friss tejtermékekké való átalakítás növekedése jellemzi majd, amelyek számára az Európai Unióban és a kivitel terén is lesz lehetőség az értékesítésre; |
| --- | --- |

24.

osztja az Európai Bizottság nézetét, amely szerint a tejszállítmányok az EU-ban tovább fognak növekedni, a feldolgozást pedig elsősorban a sajttá és a friss tejtermékekké való átalakítás növekedése jellemzi majd, amelyek számára az Európai Unióban és a kivitel terén is lesz lehetőség az értékesítésre;

| 25. | megjegyzi, hogy egyes tagállamokban a nemzeti tejkvóták a tej viszonylag jó bevételi helyzete mellett már most sem kötelező jellegűek, és ezekben a régiókban fokozottan reagálnak a kedvező piaci jelzésekre; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy egyes tagállamokban a nemzeti tejkvóták a tej viszonylag jó bevételi helyzete mellett már most sem kötelező jellegűek, és ezekben a régiókban fokozottan reagálnak a kedvező piaci jelzésekre;

| 26. | osztja az Európai Bizottság megítélését, amely szerint a globális termékpiacok nagy befolyást gyakorolnak az uniós árakra és piaci fejleményekre, és hogy különösen az exportorientált termékszegmensek esetében fontos a piacstabilitáshoz az EU azon képessége, hogy felszívja a piacra bocsátott intervenciós készleteket; mindazonáltal várja az Európai Bizottság javaslatait azokkal az új intézkedésekkel kapcsolatban is, amelyek előnyösök lesznek az Unió valamennyi régiója számára; |
| --- | --- |

26.

osztja az Európai Bizottság megítélését, amely szerint a globális termékpiacok nagy befolyást gyakorolnak az uniós árakra és piaci fejleményekre, és hogy különösen az exportorientált termékszegmensek esetében fontos a piacstabilitáshoz az EU azon képessége, hogy felszívja a piacra bocsátott intervenciós készleteket; mindazonáltal várja az Európai Bizottság javaslatait azokkal az új intézkedésekkel kapcsolatban is, amelyek előnyösök lesznek az Unió valamennyi régiója számára;

| 27. | emlékeztet arra, hogy a tejpiaci válság idején a vajelőállítás 4,5 %-a, a soványtej-előállítás 27,4 %-a esetében került sor intervencióra, és többek között mintegy 262 millió kg sajtot, kb. 559 millió kg teljes tejport és csaknem 133 millió kg vajat értékesítettek exporttámogatások segítségével; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet arra, hogy a tejpiaci válság idején a vajelőállítás 4,5 %-a, a soványtej-előállítás 27,4 %-a esetében került sor intervencióra, és többek között mintegy 262 millió kg sajtot, kb. 559 millió kg teljes tejport és csaknem 133 millió kg vajat értékesítettek exporttámogatások segítségével;

A tejtermelők piaci helyzetének javítása és versennyel kapcsolatos kérdések

| 28. | üdvözli a tejágazattal foglalkozó magas szintű szakértői csoport ajánlásait a tejágazat előtt álló közép- és hosszú távú kihívások vizsgálatára vonatkozóan, valamint az értékteremtési lánc szervezésének és struktúrájának átfogó összetételét az EU országaiban; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a tejágazattal foglalkozó magas szintű szakértői csoport ajánlásait a tejágazat előtt álló közép- és hosszú távú kihívások vizsgálatára vonatkozóan, valamint az értékteremtési lánc szervezésének és struktúrájának átfogó összetételét az EU országaiban;

| 29. | megerősíti a tejágazattal foglalkozó magas szintű szakértői csoport megállapításait a tejtermelői szervezetek és a tejfeldolgozói struktúrák heterogenitására és regionális jellegzetességeire vonatkozóan; |
| --- | --- |

29.

megerősíti a tejágazattal foglalkozó magas szintű szakértői csoport megállapításait a tejtermelői szervezetek és a tejfeldolgozói struktúrák heterogenitására és regionális jellegzetességeire vonatkozóan;

| 30. | utal arra, hogy az Európában termelt tej több mint felét a termelők értékesítik feldolgozó szövetkezetekben; |
| --- | --- |

30.

utal arra, hogy az Európában termelt tej több mint felét a termelők értékesítik feldolgozó szövetkezetekben;

| 31. | megállapítja, hogy az EU számos régiójában elsősorban a magántulajdonú termelői vállalkozások és a tejipari szövetkezetek alapozzák meg a regionális tejtermelést, emellett jövőbeli piacokat tárnak fel és sikeres, piacorientált és innovatív termékeket fejlesztenek ki; |
| --- | --- |

31.

megállapítja, hogy az EU számos régiójában elsősorban a magántulajdonú termelői vállalkozások és a tejipari szövetkezetek alapozzák meg a regionális tejtermelést, emellett jövőbeli piacokat tárnak fel és sikeres, piacorientált és innovatív termékeket fejlesztenek ki;

| 32. | támogatja a tejágazattal foglalkozó magas szintű szakértői csoport nézeteit, miszerint a piac liberalizációjának előrehaladtával felül kell vizsgálni és meg kell erősíteni a tejtermelők versenyhelyzetét; |
| --- | --- |

32.

támogatja a tejágazattal foglalkozó magas szintű szakértői csoport nézeteit, miszerint a piac liberalizációjának előrehaladtával felül kell vizsgálni és meg kell erősíteni a tejtermelők versenyhelyzetét;

| 33. | felhívja a figyelmet ennek kapcsán arra, hogy a tejtermelők szerveződését tekintve nagy regionális különbségek léteznek. Míg egyes régiókban nagy tejtermelő vállalatok uralják a piacot, más régiókban a középméretű magánvállalatok és a tejtermelő szövetkezetek kiegészítik egymást. Egyes régiókban mégis javítani kell még a kínálati oldal struktúráit; |
| --- | --- |

33.

felhívja a figyelmet ennek kapcsán arra, hogy a tejtermelők szerveződését tekintve nagy regionális különbségek léteznek. Míg egyes régiókban nagy tejtermelő vállalatok uralják a piacot, más régiókban a középméretű magánvállalatok és a tejtermelő szövetkezetek kiegészítik egymást. Egyes régiókban mégis javítani kell még a kínálati oldal struktúráit;

| 34. | az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, amely szerint a tejszállítási szerződések alkalmazását támogatni kell, reális lehetőségnek tartja arra, hogy a tejtermelők nagyobb tervezési biztonsággal és tisztánlátással rendelkezzenek a tejszállítást illetően; |
| --- | --- |

34.

az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, amely szerint a tejszállítási szerződések alkalmazását támogatni kell, reális lehetőségnek tartja arra, hogy a tejtermelők nagyobb tervezési biztonsággal és tisztánlátással rendelkezzenek a tejszállítást illetően;

| 35. | utal arra, hogy a tejszállítási szerződések kötésére irányuló kötelezettség nem vezethet a belső piac zavaraihoz, illetve piaci torzulásokhoz a tej határokon átnyúló szállítása esetén; |
| --- | --- |

35.

utal arra, hogy a tejszállítási szerződések kötésére irányuló kötelezettség nem vezethet a belső piac zavaraihoz, illetve piaci torzulásokhoz a tej határokon átnyúló szállítása esetén;

| 36. | ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy ügyeljen arra, hogy a szerződések megtárgyalása – az uniós versenyszabályok figyelembevétele mellett – teljesen szabadon történjen; |
| --- | --- |

36.

ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy ügyeljen arra, hogy a szerződések megtárgyalása – az uniós versenyszabályok figyelembevétele mellett – teljesen szabadon történjen;

| 37. | hangsúlyozza, hogy az elismert tejtermelői szervezetek előnyöket nyújtanak a termelők és a feldolgozók számára is a tejgyűjtésben és a szállítási szerződésekről szóló tárgyalások során; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy az elismert tejtermelői szervezetek előnyöket nyújtanak a termelők és a feldolgozók számára is a tejgyűjtésben és a szállítási szerződésekről szóló tárgyalások során;

| 38. | egyenlőtlenséget lát az értékteremtési láncban, főként ott, ahol a tejtermelőknek nincs lehetőségük arra, hogy közösségekbe szerveződjenek a tej értékesítése érdekében; |
| --- | --- |

38.

egyenlőtlenséget lát az értékteremtési láncban, főként ott, ahol a tejtermelőknek nincs lehetőségük arra, hogy közösségekbe szerveződjenek a tej értékesítése érdekében;

| 39. | hangsúlyozza a kínálati oldal erősítésének szükségességét az értékteremtési láncban, főként egy olyan tejpiacon, ahol az árképzés állami szabályozói intézkedések nélkül történik; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a kínálati oldal erősítésének szükségességét az értékteremtési láncban, főként egy olyan tejpiacon, ahol az árképzés állami szabályozói intézkedések nélkül történik;

| 40. | támogatja az Európai Bizottságnak azt a kezdeményezését, hogy bizonyos egységes szabályozásokat vezessenek be az EU-ban a tejtermelői szervezetekre vonatkozóan, hogy valamennyi régióban – határokon átnyúlóan is – lehetőség legyen a tejtermelők társulására; |
| --- | --- |

40.

támogatja az Európai Bizottságnak azt a kezdeményezését, hogy bizonyos egységes szabályozásokat vezessenek be az EU-ban a tejtermelői szervezetekre vonatkozóan, hogy valamennyi régióban – határokon átnyúlóan is – lehetőség legyen a tejtermelők társulására;

| 41. | utal arra, hogy egyes tagállamokban és régiókban sokéves tapasztalatok állnak rendelkezésre a tejszállítmányaikat kollektíven értékesítő tejtermelői közösségekkel; |
| --- | --- |

41.

utal arra, hogy egyes tagállamokban és régiókban sokéves tapasztalatok állnak rendelkezésre a tejszállítmányaikat kollektíven értékesítő tejtermelői közösségekkel;

| 42. | üdvözli a tejtermelők európai szintű szervezetét. Egy ilyen jellegű szervezetnek mindazonáltal figyelembe kell vennie a regionális sajátosságokat; |
| --- | --- |

42.

üdvözli a tejtermelők európai szintű szervezetét. Egy ilyen jellegű szervezetnek mindazonáltal figyelembe kell vennie a regionális sajátosságokat;

| 43. | ezért célszerűnek tartja, hogy a tagállamoknak továbbra is lehetőségük legyen a tejágazatban tevékenykedő termelői szervezetek és társulásaik tagállami jog szerinti, bizonyos uniós jogi feltételekkel összhangban történő elismerésére; |
| --- | --- |

43.

ezért célszerűnek tartja, hogy a tagállamoknak továbbra is lehetőségük legyen a tejágazatban tevékenykedő termelői szervezetek és társulásaik tagállami jog szerinti, bizonyos uniós jogi feltételekkel összhangban történő elismerésére;

| 44. | elismeri, hogy országokat átfogó termelői szervezetekre és azok társulásaira vonatkozóan uniós szinten egységes szabályozásra lehet szükség; |
| --- | --- |

44.

elismeri, hogy országokat átfogó termelői szervezetekre és azok társulásaira vonatkozóan uniós szinten egységes szabályozásra lehet szükség;

| 45. | egyébként amellett foglal állást, hogy a termelői szervezetekkel és azok társulásaival folytatott, szerződésekről szóló tárgyalásokra vonatkozó új szabályozásokat az összehangolt rendszernek megfelelő módon dolgozzák ki; |
| --- | --- |

45.

egyébként amellett foglal állást, hogy a termelői szervezetekkel és azok társulásaival folytatott, szerződésekről szóló tárgyalásokra vonatkozó új szabályozásokat az összehangolt rendszernek megfelelő módon dolgozzák ki;

| 46. | szükségesnek tartja, hogy a termelői szervezetek társulásaival kapcsolatos szabályozásokat ne felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határozzák meg, mivel a közös piaci rendtartás lényeges területeit érintik; |
| --- | --- |

46.

szükségesnek tartja, hogy a termelői szervezetek társulásaival kapcsolatos szabályozásokat ne felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határozzák meg, mivel a közös piaci rendtartás lényeges területeit érintik;

| 47. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a már létező tejtermelői szervezetek létét semmiképp se veszélyeztesse, és pontosan vizsgálja meg, milyen szabályozások és feltételek célravezetők a tejtermelői szervezetek elismeréséhez annak érdekében, hogy ezek az ágazati jellemzők és a regionális strukturális különbségek figyelembevétele mellett sikeres értékesítést folytathassanak; |
| --- | --- |

47.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a már létező tejtermelői szervezetek létét semmiképp se veszélyeztesse, és pontosan vizsgálja meg, milyen szabályozások és feltételek célravezetők a tejtermelői szervezetek elismeréséhez annak érdekében, hogy ezek az ágazati jellemzők és a regionális strukturális különbségek figyelembevétele mellett sikeres értékesítést folytathassanak;

| 48. | úgy véli, hogy esetleg átmeneti szabályozásokra van szükség a már elismert tejtermelői szervezetekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy esetleg átmeneti szabályozásokra van szükség a már elismert tejtermelői szervezetekre vonatkozóan;

| 49. | célszerűnek tartja, hogy a tejet feldolgozó vertikálisan integrált tejtermelői szervezetek esetében ne alkalmazzák a tej tejtermelői szervezetek általi gyűjtésére vonatkozó határokat; |
| --- | --- |

49.

célszerűnek tartja, hogy a tejet feldolgozó vertikálisan integrált tejtermelői szervezetek esetében ne alkalmazzák a tej tejtermelői szervezetek általi gyűjtésére vonatkozó határokat;

| 50. | követeli a gyűjtés legfelsőbb határaira vonatkozó felülvizsgálat lehetőségét, annak biztosítása érdekében, hogy a tejpiaci verseny ne szenvedjen korlátozást vagy ne szűnjön meg; |
| --- | --- |

50.

követeli a gyűjtés legfelsőbb határaira vonatkozó felülvizsgálat lehetőségét, annak biztosítása érdekében, hogy a tejpiaci verseny ne szenvedjen korlátozást vagy ne szűnjön meg;

| 51. | ebben az értelemben kifejezetten üdvözli azt a lehetőséget, hogy a nemzeti felső határt megfelelő szintre szállíthassák le, hogy biztosítható legyen a regionális és nemzeti verseny a tejpiacon. A létező kis- és középméretű tejgazdaságok versenyhátrányoktól való védelme igen jelentős létük és ezáltal a sikeres regionális tejtermelés biztosítása szempontjából is; |
| --- | --- |

51.

ebben az értelemben kifejezetten üdvözli azt a lehetőséget, hogy a nemzeti felső határt megfelelő szintre szállíthassák le, hogy biztosítható legyen a regionális és nemzeti verseny a tejpiacon. A létező kis- és középméretű tejgazdaságok versenyhátrányoktól való védelme igen jelentős létük és ezáltal a sikeres regionális tejtermelés biztosítása szempontjából is;

| 52. | üdvözli az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, hogy a tej és tejtermékek ágazatában engedélyezzék az ágazati szervezeteket, hogy ez fontos impulzusokat adjon a kutatás és fejlesztés, a biotermelés támogatása és az értékesítés ösztönzése terén; |
| --- | --- |

52.

üdvözli az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, hogy a tej és tejtermékek ágazatában engedélyezzék az ágazati szervezeteket, hogy ez fontos impulzusokat adjon a kutatás és fejlesztés, a biotermelés támogatása és az értékesítés ösztönzése terén;

| 53. | egészséges versenyre törekszik, amely valamennyi piaci szereplő számára megfelelő részt biztosít az értékteremtésben; |
| --- | --- |

53.

egészséges versenyre törekszik, amely valamennyi piaci szereplő számára megfelelő részt biztosít az értékteremtésben;

| 54. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy rendszeresen vizsgálja felül a termelői és ágazati szervezetekre vonatkozó szabályozásokat, hogy a tej értékteremtési láncában részt vevők megbízható alapot kapjanak az egyesületekbe szerveződéshez és a hosszú távú piaci orientációhoz; |
| --- | --- |

54.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy rendszeresen vizsgálja felül a termelői és ágazati szervezetekre vonatkozó szabályozásokat, hogy a tej értékteremtési láncában részt vevők megbízható alapot kapjanak az egyesületekbe szerveződéshez és a hosszú távú piaci orientációhoz;

| 55. | elismeri, hogy az Európai Bizottságnak jó minőségű, aktuális piaci információkra van szüksége, aggályainak ad azonban hangot az ilyen információk használatát és célszerűségét illetően, mivel ezek hatást gyakorolhatnak a spekulációkra is érzékeny, volatilis piacra; |
| --- | --- |

55.

elismeri, hogy az Európai Bizottságnak jó minőségű, aktuális piaci információkra van szüksége, aggályainak ad azonban hangot az ilyen információk használatát és célszerűségét illetően, mivel ezek hatást gyakorolhatnak a spekulációkra is érzékeny, volatilis piacra;

Piaci intézkedések

| 56. | megállapítja, hogy a jövőorientált uniós tejtermeléshez megbízható és reakcióképes biztonsági hálóra van szükség, amely gyors és hatékony választ tud adni a rendkívüli piaci és árváltozásokra; |
| --- | --- |

56.

megállapítja, hogy a jövőorientált uniós tejtermeléshez megbízható és reakcióképes biztonsági hálóra van szükség, amely gyors és hatékony választ tud adni a rendkívüli piaci és árváltozásokra;

| 57. | ezért azt követeli, hogy az intervenciós időszakok esetében ne legyen határidő, hogy gyorsan és hatékonyan lehessen reagálni a válságokra; |
| --- | --- |

57.

ezért azt követeli, hogy az intervenciós időszakok esetében ne legyen határidő, hogy gyorsan és hatékonyan lehessen reagálni a válságokra;

| 58. | követeli, hogy válsághelyzetek esetére ismét vezessék be az EU-ban a sajt magánkészletezését, hogy megfelelő biztonsági háló álljon rendelkezésre az egyre inkább a sajtra összpontosító termelés számára is; |
| --- | --- |

58.

követeli, hogy válsághelyzetek esetére ismét vezessék be az EU-ban a sajt magánkészletezését, hogy megfelelő biztonsági háló álljon rendelkezésre az egyre inkább a sajtra összpontosító termelés számára is;

| 59. | hangsúlyozza a tejpiac stabilizálására irányuló intézkedések nagy jelentőségét, és felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a kiviteli támogatások lehetőségét szigorúan meghatározott feltételekkel tartsa fenn válság esetére; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza a tejpiac stabilizálására irányuló intézkedések nagy jelentőségét, és felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a kiviteli támogatások lehetőségét szigorúan meghatározott feltételekkel tartsa fenn válság esetére;

| 60. | kétségeinek ad hangot az uniós tejtermelés kártalanítás ellenében történő egy–két százalékos korlátozásának hatékonyságát illetően; |
| --- | --- |

60.

kétségeinek ad hangot az uniós tejtermelés kártalanítás ellenében történő egy–két százalékos korlátozásának hatékonyságát illetően;

| 61. | aggályainak ad hangot a kártalanítás mellett történő önkéntes termeléskorlátozás kialakításával és végrehajthatóságával kapcsolatban, mivel egy ilyen intézkedés spekulációt ösztönöz, valamint jelentős visszaélésekre ad lehetőséget. Egy ilyen intézkedés eltántorítaná a termelőket is attól, hogy saját kezdeményezésből a piaci fejleményekhez igazítsák termékeiket. |
| --- | --- |

61.

aggályainak ad hangot a kártalanítás mellett történő önkéntes termeléskorlátozás kialakításával és végrehajthatóságával kapcsolatban, mivel egy ilyen intézkedés spekulációt ösztönöz, valamint jelentős visszaélésekre ad lehetőséget. Egy ilyen intézkedés eltántorítaná a termelőket is attól, hogy saját kezdeményezésből a piaci fejleményekhez igazítsák termékeiket.

II.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1.   módosítás

(6) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága módosítása |
| --- | --- |
| (6) | Az egész ellátási láncban problémát jelent az ártranszmisszió, különösen ami a mezőgazdasági termelőknek fizetett árat illeti. Ennek ellenére 2009-ben a tejkínálat nem reagált az alacsonyabb keresletre. Sőt, néhány nagy tejtermelő tagállamban a termelők az alacsonyabb árakra válaszul az előző évinél többet termeltek. Az ellátási láncban a hozzáadott érték nagyobb mértékben a feldolgozó ágazatokban, főként a tejüzemeknél koncentrálódott. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága módosítása

(6)

Az egész ellátási láncban problémát jelent az ártranszmisszió, különösen ami a mezőgazdasági termelőknek fizetett árat illeti. Ennek ellenére 2009-ben a tejkínálat nem reagált az alacsonyabb keresletre. Sőt, néhány nagy tejtermelő tagállamban a termelők az alacsonyabb árakra válaszul az előző évinél többet termeltek. Az ellátási láncban a hozzáadott érték nagyobb mértékben a feldolgozó ágazatokban, főként a tejüzemeknél koncentrálódott.

| (6) | Az egész ellátási láncban problémát jelent az ártranszmisszió, különösen ami a mezőgazdasági termelőknek fizetett árat illeti. Ennek ellenére 2009-ben a tejkínálat reagált az alacsonyabb keresletre. Sőt, néhány nagy tejtermelő tagállamban a termelők az alacsonyabb árakra válaszul az előző évinél többet termeltek. Az ellátási láncban a hozzáadott érték nagyobb mértékben a feldolgozó ágazatokban koncentrálódott. |
| --- | --- |

(6)

Az egész ellátási láncban problémát jelent az ártranszmisszió, különösen ami a mezőgazdasági termelőknek fizetett árat illeti. Ennek ellenére 2009-ben a tejkínálat reagált az alacsonyabb keresletre. Sőt, néhány nagy tejtermelő tagállamban a termelők az alacsonyabb árakra válaszul az előző évinél többet termeltek. Az ellátási láncban a hozzáadott érték nagyobb mértékben a feldolgozó ágazatokban koncentrálódott.

Indokolás

A tejtermelők az egyes tagállamokban különbözőféleképpen reagáltak a tejpiaci válságra. Az Európai Bizottság jelentése szerint 2009-ben 2008-hoz képest a tejszállítmányok 0,6 %-os csökkenése állapítható meg.

Az értékteremtésben való részvétel esetében a vásárlói oldal (kereskedelem) általában előnyben van a kínálati oldallal (termelők és feldolgozók) szemben.

2.   módosítás

122. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága módosítása |
| --- | --- |
| A 122. cikk első bekezdésének a) pontjában a harmadik (iii.) alpont után a szöveg a következő alponttal egészül ki:






  „iiia. | tej és tejtermékek;” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága módosítása

A 122. cikk első bekezdésének a) pontjában a harmadik (iii.) alpont után a szöveg a következő alponttal egészül ki:

„iiia.

tej és tejtermékek;”

A 122. cikk ponttal egészül ki:

| | |
| --- | --- |

Indokolás

Indokolás

Ha a tej és tejtermékek területét felvesszük az 1234/2007/EK rendelet 122. cikke első bekezdésének a) pontjába, akkor a rendelet 124. cikkének (1) bekezdése szerint ez egy végleges, teljes szabályozáshoz vezetne, amely aláásná a jelenlegi működő, tagállami szintű szabályozási rendszereket. Ahhoz, hogy továbbra is lehetőség legyen a termelői szervezetek tagállami jog szerinti és az uniós joggal összhangban történő elismerésére, a tej és tejtermékek területét nem a terveknek megfelelően a rendelet 122. cikke első bekezdésének a) pontjában kell szabályozni, hanem például a rendelet 122. cikkébe beszúrandó új, ötödik pontban. Ez tekintettel van a nemzeti különbségekre és figyelembe veszi a szubszidiaritás elvét is.

Határokon átnyúló termelői szervezetekre vonatkozóan esetleg bizonyos egységes uniós szintű szabályozás is szükséges. Az Európai Bizottság ezért felhatalmazást kap arra, hogy erre a területre vonatkozóan egységes végrehajtási rendelkezéseket bocsásson ki.

Az elismerés valamennyi további feltételének meghatározása viszont a tagállamok dolga. Ez szintén tekintettel van a nemzeti különbségekre és figyelembe veszi a szubszidiaritás elvét is. Az esetleges további elismerési feltételek szabályozásában így kizárólag a tagállamok illetékesek.

3.   módosítás

3.

módosítás

126a. cikk (3) bekezdés

126a. cikk (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága módosítása |
| --- | --- |
| A II. rész II. címének II. fejezete a következő IIa. szakasszal egészül ki:

  „(...) 126a. cikk
  Szerződésre irányuló tárgyalások a tej- és tejtermékágazatban
  (...)
  3.   E cikk alkalmazásában a termelői szervezetekre történő bármely hivatkozást úgy kell tekinteni, mint amely a termelői szervezetek társulásaira is vonatkozik. Annak biztosításához, hogy ezek a társulások megfelelően nyomon követhetők legyenek, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogadhat el e társulások elismerésének feltételeire vonatkozóan.” | A II. rész II. címének II. fejezete a következő IIa. szakasszal egészül ki:

  „(...) 126a. cikk
  Szerződésre irányuló tárgyalások a tej- és tejtermékágazatban
  (...)
  3.   E cikk alkalmazásában a termelői szervezetekre történő bármely hivatkozást úgy kell tekinteni, mint amely a termelői szervezetek társulásaira is vonatkozik. Annak biztosításához, hogy megfelelően nyomon követhetők legyenek, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok fogadhat el.” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága módosítása

A II. rész II. címének II. fejezete a következő IIa. szakasszal egészül ki:

„(...) 126a. cikk

Szerződésre irányuló tárgyalások a tej- és tejtermékágazatban

(...)

3.   E cikk alkalmazásában a termelői szervezetekre történő bármely hivatkozást úgy kell tekinteni, mint amely a termelői szervezetek társulásaira is vonatkozik. Annak biztosításához, hogy ezek a társulások megfelelően nyomon követhetők legyenek, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogadhat el e társulások elismerésének feltételeire vonatkozóan.”

A II. rész II. címének II. fejezete a következő IIa. szakasszal egészül ki:

„(...) 126a. cikk

Szerződésre irányuló tárgyalások a tej- és tejtermékágazatban

(...)

3.   E cikk alkalmazásában a termelői szervezetekre történő bármely hivatkozást úgy kell tekinteni, mint amely a termelői szervezetek társulásaira is vonatkozik. Annak biztosításához, hogy megfelelően nyomon követhetők legyenek, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok fogadhat el.”

Indokolás

Indokolás

A tervezet 126a. cikke a tej- és tejtermékágazatban a szerződésekről folytatott tárgyalásokra vonatkozóan állapít meg szabályozásokat. Az Európai Bizottság felhatalmazása arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén „szabályokat fogadhat el e társulások elismerésének feltételeire vonatkozóan” is, nem felel meg a tervezet 126a. cikke szellemének, ezért törlendő.

Ésszerűek viszont a megfelelő nyomon követésre vonatkozó szabályozások mind a termelői szervezetek, mind az ilyen szervezetek társulásai esetében az (1) és (2) bekezdésben szabályozott szerződési tárgyalásokat tekintve.

Az Európai Bizottságot ezért a 126a. cikk (3) bekezdésének második mondatában fel kell hatalmazni arra, hogy jogi aktusokat bocsásson ki e területen a termelői szervezetekre és azok társulásaira vonatkozóan.

4.   módosítás

4.

módosítás

Új 126b. cikk

Új 126b. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága módosítása |
| --- | --- |
| | A 126a. cikk után a következő, 126b. cikk illesztendő be: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága módosítása

A 126a. cikk után a következő, 126b. cikk illesztendő be:

Indokolás

Indokolás

A termelői szervezetek egyesületeinek elismeréséről szóló szabályozások lényeges szempontot jelentenek, és nem felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban – amint a tervezet 126a. cikke (3) bekezdésének második mondata írja –, hanem magában a rendeletben kell meghatározni őket.

Termelői szervezetek határokon átnyúló társulásaira vonatkozóan esetleg bizonyos egységes uniós szintű szabályozás is szükséges. Az Európai Bizottság ezért felhatalmazást kap arra, hogy erre a területre egységes végrehajtási rendelkezéseket bocsásson ki.

Az elismerés valamennyi további feltételének meghatározása viszont a tagállamok dolga. Ez tekintettel van a nemzeti különbségekre és figyelembe veszi a szubszidiaritás elvét is. Az esetleges további elismerési feltételek szabályozásában így kizárólag a tagállamok illetékesek.

5.   módosítás

5.

módosítás

204. cikk

204. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | A Régiók Bizottsága módosítása |
| --- | --- |
| A 204. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „6.   A tej- és tejtermékágazat vonatkozásában a 122. cikk első bekezdésének iiia. alpontja, a 123. cikk (4) bekezdése, valamint a 126a., 177a., 185e. és 185f. cikk 2020. június 30-ig alkalmazandó.” | A 204. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „6.   A tej- és tejtermékágazat vonatkozásában a 122. cikk bekezdés, a 123. cikk (4) bekezdése, valamint a 126a., 177a., 185e. és 185f. cikk 2020. június 30-ig alkalmazandó.” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

A Régiók Bizottsága módosítása

A 204. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„6.   A tej- és tejtermékágazat vonatkozásában a 122. cikk első bekezdésének iiia. alpontja, a 123. cikk (4) bekezdése, valamint a 126a., 177a., 185e. és 185f. cikk 2020. június 30-ig alkalmazandó.”

A 204. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„6.   A tej- és tejtermékágazat vonatkozásában a 122. cikk bekezdés, a 123. cikk (4) bekezdése, valamint a 126a., 177a., 185e. és 185f. cikk 2020. június 30-ig alkalmazandó.”

Indokolás

Indokolás

Lásd a 2. és 4. módosítási javaslatot.

6.   módosítás

6.

módosítás

185f. cikk (2) bekezdés c) pont

185f. cikk (2) bekezdés c) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| iii. | a szerződés időtartamát, amely lehet meghatározatlan, felmondási záradékkal. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

iii.

a szerződés időtartamát, amely lehet meghatározatlan, felmondási záradékkal.

| iii. | a szerződés időtartamát, amely lehet meghatározatlan, felmondási záradékkal. |
| --- | --- |

iii.

a szerződés időtartamát, amely lehet meghatározatlan, felmondási záradékkal.

Indokolás

Indokolás

A szerződések alapvető elemeinek maximális rugalmasságot kell lehetővé tenniük, amely a termelőknek és a feldolgozóüzemeknek ugyanúgy javára válik.

Kelt Brüsszelben, 2011. május 12-én.

a Régiók Bizottsága elnöke

Mercedes BRESSO

---