# Euroopa Liidu C 215/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.215.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 215 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide21. juuli 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.215.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 215

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide21. juuli 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2011/C 215/01 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Iirimaa 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta | 1 |
| 2011/C 215/02 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitatakse Itaalia 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta | 4 |
| 2011/C 215/03 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Läti 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta | 8 |
| 2011/C 215/04 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Malta 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta | 10 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2011/C 215/05 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta | 13 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2011/C 215/01

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Iirimaa 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta

1

2011/C 215/02

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitatakse Itaalia 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

4

2011/C 215/03

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Läti 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta

8

2011/C 215/04

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Malta 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

10

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

2011/C 215/05

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta

13

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 215/06 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 19 |
| 2011/C 215/07 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  2
  ) | 21 |
| 2011/C 215/08 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6274 – Bridgepoint/Eurazeo/Foncia Groupe) (
  2
  ) | 25 |
| 2011/C 215/09 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6265 – CSN/AG Cementos Balboa/Corrugados Azpeitia/Corrugados Lasao/Stahlwerk Thüringen) (
  2
  ) | 25 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2011/C 215/06

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

19

2011/C 215/07

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  2
  )

2

21

2011/C 215/08

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6274 – Bridgepoint/Eurazeo/Foncia Groupe) (
  2
  )

2

25

2011/C 215/09

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6265 – CSN/AG Cementos Balboa/Corrugados Azpeitia/Corrugados Lasao/Stahlwerk Thüringen) (
  2
  )

2

25

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 215/10 | Euro vahetuskurss | 26 |
| 2011/C 215/11 | Komisjoni teatis selliste päritolureegleid käsitlevate protokollide kohaldamise kuupäeva kohta, millega nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine Euroopa Liidu ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro, Serbia ja Türgi vahel | 27 |
| 2011/C 215/12 | Komisjoni teatis teemal Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta(Direktiivikohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  2
  ) | 29 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2011/C 215/10

Euro vahetuskurss

26

2011/C 215/11

Komisjoni teatis selliste päritolureegleid käsitlevate protokollide kohaldamise kuupäeva kohta, millega nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine Euroopa Liidu ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro, Serbia ja Türgi vahel

27

2011/C 215/12

Komisjoni teatis teemal Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta(Direktiivikohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  2
  )

(Direktiivikohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

2

29

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2011/C 215/13 | Héraðsdómur Reykjavíkuri 25. märtsi 2011. aasta taotlus EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Grund, elli- og hjúkrunarheimili vs. Lyfjastofnun (Islandi ravimikontrolli agentuur) (Kohtuasi E-7/11) | 31 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 215/14 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6295 – CVC/Ande/Delachaux) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  2
  ) | 32 |
| 2011/C 215/15 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6309 – Macquarie Group/Airwave Solutions) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  2
  ) | 33 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2011/C 215/13

Héraðsdómur Reykjavíkuri 25. märtsi 2011. aasta taotlus EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Grund, elli- og hjúkrunarheimili vs. Lyfjastofnun (Islandi ravimikontrolli agentuur) (Kohtuasi E-7/11)

vs

31

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 215/14

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6295 – CVC/Ande/Delachaux) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  2
  )

2

32

2011/C 215/15

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6309 – Macquarie Group/Airwave Solutions) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  2
  )

2

33

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2011/C 215/16 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohaselt avaldatud muutmistaotluse parandus (ELT C 87, 16.4.2009) | 34 |

Parandused

2011/C 215/16

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohaselt avaldatud muutmistaotluse parandus (ELT C 87, 16.4.2009)

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid |
| | (2)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid

1

(2)   EMPs kohaldatav tekst

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 21.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Iirimaa 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta

2011/C 215/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | 7. detsembril 2010 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse 2011/77/EL (3) Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta kolmeks aastaks vastavalt ELi toimimise lepingule ja 11. mai 2010. aasta määrusele (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (4). Otsusele lisatud vastastikuse mõistmise memorandum kirjutati alla 16. detsembril 2010 ja selle esimeses ajakohastatud versioonis nähti ette majanduspoliitilised tingimused, mille alusel finantsabi antakse. Rakendusotsust 2011/77/EL muudeti rakendusotsusega 2011/326/EL (5). Vastastikuse mõistmise memorandumi esimene ajakohastatud versioon allkirjastati 18. mail 2011. |
| --- | --- |

(3)

7. detsembril 2010 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse 2011/77/EL (3) Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta kolmeks aastaks vastavalt ELi toimimise lepingule ja 11. mai 2010. aasta määrusele (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (4). Otsusele lisatud vastastikuse mõistmise memorandum kirjutati alla 16. detsembril 2010 ja selle esimeses ajakohastatud versioonis nähti ette majanduspoliitilised tingimused, mille alusel finantsabi antakse. Rakendusotsust 2011/77/EL muudeti rakendusotsusega 2011/326/EL (5). Vastastikuse mõistmise memorandumi esimene ajakohastatud versioon allkirjastati 18. mail 2011.

| (4) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (7) | Iirimaa esitas 29. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2011–2015 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt. |
| --- | --- |

(7)

Iirimaa esitas 29. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2011–2015 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt.

| (8) | Kriisi tagajärjel vähenes suures ulatuses eelnevatel majanduse õitsenguaegadel tekkinud märkimisväärne eelarve tasakaalustamatus. 2007–2010 langes SKP reaalväärtus 12 % ja tööhõive peaaegu 13 %, kusjuures töötus kasvas 4,6 %-lt 2007. aastal 13,7 %-le 2010. aastal. Kriisi tagajärjel halvenes riigi rahanduse seisukord tohutult – 2008. ja 2009. aastal oli valitsemissektori eelarve puudujääk kahekohaline. 2010. aastal ulatus valitsemissektori eelarve puudujääk 32,4 %-ni SKPst, sealhulgas finantssektori toetusmeetmed 20,5 %-ni SKPst. Võla suhe SKPsse kasvas 25 %-lt 2007. aastal 96 %-le2010. aastal. |
| --- | --- |

(8)

Kriisi tagajärjel vähenes suures ulatuses eelnevatel majanduse õitsenguaegadel tekkinud märkimisväärne eelarve tasakaalustamatus. 2007–2010 langes SKP reaalväärtus 12 % ja tööhõive peaaegu 13 %, kusjuures töötus kasvas 4,6 %-lt 2007. aastal 13,7 %-le 2010. aastal. Kriisi tagajärjel halvenes riigi rahanduse seisukord tohutult – 2008. ja 2009. aastal oli valitsemissektori eelarve puudujääk kahekohaline. 2010. aastal ulatus valitsemissektori eelarve puudujääk 32,4 %-ni SKPst, sealhulgas finantssektori toetusmeetmed 20,5 %-ni SKPst. Võla suhe SKPsse kasvas 25 %-lt 2007. aastal 96 %-le2010. aastal.

| (9) | ELi ja Rahvusvahelise Valuutafondi finantsabiprogrammi rakendamine kulgeb kavakohaselt. Kokkulepitud fiskaalmeetmed on ellu viidud, 2010. aasta eelarve-eesmärgid täidetud ja 2011. aasta eelarve esimese kvartali tulemused kooskõlas abiprogrammi eesmärkidega. Valitsemissektori eelarve puudujääk 2011. aastal peaks kavakohaselt jääma alla abiprogrammis sätestatud ülemmäära, kuigi 2011. aasta SKP nominaalväärtuse prognoosi korrigeeriti allapoole. Pangandussüsteemi reformimisel on saavutatud märkimisväärset edu ja on võetud meetmeid, et saavutada struktuurireformi eesmärgid. |
| --- | --- |

(9)

ELi ja Rahvusvahelise Valuutafondi finantsabiprogrammi rakendamine kulgeb kavakohaselt. Kokkulepitud fiskaalmeetmed on ellu viidud, 2010. aasta eelarve-eesmärgid täidetud ja 2011. aasta eelarve esimese kvartali tulemused kooskõlas abiprogrammi eesmärkidega. Valitsemissektori eelarve puudujääk 2011. aastal peaks kavakohaselt jääma alla abiprogrammis sätestatud ülemmäära, kuigi 2011. aasta SKP nominaalväärtuse prognoosi korrigeeriti allapoole. Pangandussüsteemi reformimisel on saavutatud märkimisväärset edu ja on võetud meetmeid, et saavutada struktuurireformi eesmärgid.

| (10) | Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Stabiilsusprogrammi keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst nõukogu 3. detsembri 2010. aasta soovituses sätestatud tähtajaks. Stabiilsusprogrammis seatakse eesmärk viia puudujääk 10 %-le SKPst 2011. aastal, 8,6 %-le 2012. aastal, 7,2 %-le 2013. aastal. 4,7 %-le 2014. aastal ja 2,8 %-le 2015. aastal, kui stabiilsusprogramm lõpeb. Seda kava toetatakse 2011. aasta eelarves rakendatavate konsolideerimismeetmetega 3,8 % ulatuses SKPst ja üldiste konsolideerimismeetmetega 5,9 % ulatuses SKPst 2012–2014 aastal ning täiendavate, praegu täpsustamata konsolideerimismeetmetega rohkem kui 1 % ulatuses SKPst 2015. aastal. Stabiilsusprogrammis on uuesti esitatud eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärk – 0,5 % SKPst, mida stabiilsusprogrammiperioodi jooksul ei täideta. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured. Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks on vajalik piisava esmase eelarveülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul ja Iirimaa sotsiaalkindlustussüsteemi edasine reformimine. |
| --- | --- |

(10)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Stabiilsusprogrammi keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst nõukogu 3. detsembri 2010. aasta soovituses sätestatud tähtajaks. Stabiilsusprogrammis seatakse eesmärk viia puudujääk 10 %-le SKPst 2011. aastal, 8,6 %-le 2012. aastal, 7,2 %-le 2013. aastal. 4,7 %-le 2014. aastal ja 2,8 %-le 2015. aastal, kui stabiilsusprogramm lõpeb. Seda kava toetatakse 2011. aasta eelarves rakendatavate konsolideerimismeetmetega 3,8 % ulatuses SKPst ja üldiste konsolideerimismeetmetega 5,9 % ulatuses SKPst 2012–2014 aastal ning täiendavate, praegu täpsustamata konsolideerimismeetmetega rohkem kui 1 % ulatuses SKPst 2015. aastal. Stabiilsusprogrammis on uuesti esitatud eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärk – 0,5 % SKPst, mida stabiilsusprogrammiperioodi jooksul ei täideta. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured. Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks on vajalik piisava esmase eelarveülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul ja Iirimaa sotsiaalkindlustussüsteemi edasine reformimine.

| (11) | Iirimaa on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi, mis esitati 3. mail 2011. Nende hulka kuuluvad konkreetsed meetmed konkurentsivõime suurendamiseks, sealhulgas palkade kujundamise mehhanismide ümberkorraldamine, teatavate kutseteenuste avamine konkurentsile ning teadustöö ja innovatsiooni tugevdamine, samuti finantsstabiilsuse, eriti kriisilahendamismehhanismide parandamiseks ning riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamiseks keskpika perioodi eelarveraamistiku, pensionide ümberkorraldamise ja pensioniea tõstmise kaudu. |
| --- | --- |

(11)

Iirimaa on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi, mis esitati 3. mail 2011. Nende hulka kuuluvad konkreetsed meetmed konkurentsivõime suurendamiseks, sealhulgas palkade kujundamise mehhanismide ümberkorraldamine, teatavate kutseteenuste avamine konkurentsile ning teadustöö ja innovatsiooni tugevdamine, samuti finantsstabiilsuse, eriti kriisilahendamismehhanismide parandamiseks ning riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamiseks keskpika perioodi eelarveraamistiku, pensionide ümberkorraldamise ja pensioniea tõstmise kaudu.

| (12) | Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas laiendatud euroala pakti alusel võetud kohustusi. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Iirimaa fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Asjaomast tausta silmas pidades rõhutab komisjon tungivat vajadust rakendada kavandatud meetmeid vastavalt nõukogu rakendusotsusele 2011/77/EL. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas laiendatud euroala pakti alusel võetud kohustusi. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Iirimaa fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Asjaomast tausta silmas pidades rõhutab komisjon tungivat vajadust rakendada kavandatud meetmeid vastavalt nõukogu rakendusotsusele 2011/77/EL.

| (13) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 7. detsembri 2010. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Iirimaa 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja oma arvamuse (6). Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Iirimaa riikliku reformikava, |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 7. detsembri 2010. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Iirimaa 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja oma arvamuse (6). Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Iirimaa riikliku reformikava,

SOOVITAB IIRIMAALE JÄRGMIST:

rakendada meetmeid vastavalt nõukogu rakendusotsusele 2011/77/EL, mida on muudetud rakendusotsusega 2011/326/EL ja mida on täiendavalt täpsustatud 16. detsembri 2010. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle 18. mai 2011. aasta ajakohastatud versioonis.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  ELT L 30, 4.2.2011, lk 34.

3

(4)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

4

(5)  ELT L 147, 2.6.2011, lk 17.

5

(6)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3.

6

---

| 21.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/4

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitatakse Itaalia 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

2011/C 215/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega.

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Itaalia esitas 6. mail 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt. |
| --- | --- |

(6)

Itaalia esitas 6. mail 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt.

| (7) | Itaalia majandust on kimbutanud struktuurinõrkus ammu enne praegust ülemaailmset majandus- ja finantskriisi. Ajavahemikus 2001–2007 oli SKP keskmine reaalkasv ligikaudu 1 % aastas, mis on poole vähem kui euroalas keskmiselt. Selle peamiseks põhjuseks on tootlikkuse kasvu aeglus. Kuna need tendentsid on valdavad kogu riigis, ei ole suured regionaalsed majanduslikud erinevused sugugi vähenenud. Ehkki riigi majandust ei iseloomusta erasektori suur sisemine tasakaalustamatus, mõjutas ülemaailmne majanduskriis seda tugevalt. Ekspordi ja seejärel investeeringute kokkukukkumise tagajärjel vähenes reaalne SKP ajavahemikus 2008. aasta teisest kvartalist ja 2009. aasta teise kvartalini väga järsult ligikaudu 7 %. Pärast järjepidevat vähenemist eelmisel kümnendil kasvas valitsemissektori võlakoorem 2010. aasta lõpuks 119 %-ni, peegeldades ühtlasi SKP enda järsku vähenemist. Tööhõive kahanes tänu valitsuse kavale, millega rahastati töötundide piiramist, palju vähem, nii et töötuse määr tõusis ajavahemikus 2008–2009 mõõdukalt. Tänu ekspordile hakkas majandus 2009. aasta teisel poolel aeglaselt uuesti elavnema. 2010. aastal jäi tööturg endiselt hapraks, töötuse määr stabiliseerus aasta lõpuks 8,5 % juurde. Kuna Itaalia valitsemissektori võlasuhe on väga kõrge, on Itaalia eelarvepoliitika olnud kriisi käigus põhjendatult ettevaatlik ning välditud on mahukaid eelarvestiimuleid; tänu sellele on ajavahemikus 2009–2010 olnud valitsemissektori eelarve puudujääk euroala keskmisest väiksem. |
| --- | --- |

(7)

Itaalia majandust on kimbutanud struktuurinõrkus ammu enne praegust ülemaailmset majandus- ja finantskriisi. Ajavahemikus 2001–2007 oli SKP keskmine reaalkasv ligikaudu 1 % aastas, mis on poole vähem kui euroalas keskmiselt. Selle peamiseks põhjuseks on tootlikkuse kasvu aeglus. Kuna need tendentsid on valdavad kogu riigis, ei ole suured regionaalsed majanduslikud erinevused sugugi vähenenud. Ehkki riigi majandust ei iseloomusta erasektori suur sisemine tasakaalustamatus, mõjutas ülemaailmne majanduskriis seda tugevalt. Ekspordi ja seejärel investeeringute kokkukukkumise tagajärjel vähenes reaalne SKP ajavahemikus 2008. aasta teisest kvartalist ja 2009. aasta teise kvartalini väga järsult ligikaudu 7 %. Pärast järjepidevat vähenemist eelmisel kümnendil kasvas valitsemissektori võlakoorem 2010. aasta lõpuks 119 %-ni, peegeldades ühtlasi SKP enda järsku vähenemist. Tööhõive kahanes tänu valitsuse kavale, millega rahastati töötundide piiramist, palju vähem, nii et töötuse määr tõusis ajavahemikus 2008–2009 mõõdukalt. Tänu ekspordile hakkas majandus 2009. aasta teisel poolel aeglaselt uuesti elavnema. 2010. aastal jäi tööturg endiselt hapraks, töötuse määr stabiliseerus aasta lõpuks 8,5 % juurde. Kuna Itaalia valitsemissektori võlasuhe on väga kõrge, on Itaalia eelarvepoliitika olnud kriisi käigus põhjendatult ettevaatlik ning välditud on mahukaid eelarvestiimuleid; tänu sellele on ajavahemikus 2009–2010 olnud valitsemissektori eelarve puudujääk euroala keskmisest väiksem.

| (8) | Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Programmis kavatsetakse vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki allapoole kontrollväärtust 3 % SKP-st 2012. aastaks, tuginedes kulude täiendavale kärpimisele ja paranenud maksulaekumisest tulenevatele täiendavatele tuludele. Pärast ülemäärase puudujäägi kõrvaldamist tuleb programmi järgi saavutada programmiperioodi lõpuks (2014) keskpika perioodi eesmärk, milleks on eelarvepositsiooni struktuurne tasakaal, mida toetab lubadus veelgi piirata esmaseid kulutusi. Programmi järgi saavutab valitsemissektori võlasuhe tipu 2011. aastal ja hakkab seejärel rööpselt esmase ülejäägi tekkega üha kiiremas tempos kahanema. Ajavahemikuks 2010–2012 kavandatud keskmine eelarvepingutus ületab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud nõukogu soovituses ette pandud taset 0,5 % SKPst, ning pärast 2012. aastat kavatsetakse eelarvepuudujääki vähendada märgatavalt kiiremini, kui stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud. Nimetatud puudujäägi- ja võlaeesmärgi saavutamiseks tuleb eelarvet täita rangelt, samas on siiski vaja programmi usutavuse suurendamiseks anda aastatel 2013 ja 2014 kavandatavate konsolideerimismeetmete kohta rohkem teavet. |
| --- | --- |

(8)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Programmis kavatsetakse vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki allapoole kontrollväärtust 3 % SKP-st 2012. aastaks, tuginedes kulude täiendavale kärpimisele ja paranenud maksulaekumisest tulenevatele täiendavatele tuludele. Pärast ülemäärase puudujäägi kõrvaldamist tuleb programmi järgi saavutada programmiperioodi lõpuks (2014) keskpika perioodi eesmärk, milleks on eelarvepositsiooni struktuurne tasakaal, mida toetab lubadus veelgi piirata esmaseid kulutusi. Programmi järgi saavutab valitsemissektori võlasuhe tipu 2011. aastal ja hakkab seejärel rööpselt esmase ülejäägi tekkega üha kiiremas tempos kahanema. Ajavahemikuks 2010–2012 kavandatud keskmine eelarvepingutus ületab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud nõukogu soovituses ette pandud taset 0,5 % SKPst, ning pärast 2012. aastat kavatsetakse eelarvepuudujääki vähendada märgatavalt kiiremini, kui stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud. Nimetatud puudujäägi- ja võlaeesmärgi saavutamiseks tuleb eelarvet täita rangelt, samas on siiski vaja programmi usutavuse suurendamiseks anda aastatel 2013 ja 2014 kavandatavate konsolideerimismeetmete kohta rohkem teavet.

| (9) | Kuna valitsemissektori võlakoorem on väga suur, ulatudes 2011. aastal ligikaudu 120 %-ni SKPst, on eelarve pikaajaline ja usaldusväärne konsolideerimine ning kasvu soodustavate struktuurimeetmete võtmine Itaalia jaoks ülitähtis. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid keskmise suurusega. Stabiilsusprogrammis 2012. aastaks sätestatud valitsemissektori eelarve puudujäägieesmärkide saavutamine ehk ülemäärase puudujäägi kõrvaldamine on võimalik üksnes siis, kui võetud meetmed täielikult ellu viiakse. Kui näiteks maksulaekumise parandamine ei anna oodatud tulu või kapitali kulutusi ei õnnestu kavandatud mahus piirata, tuleb võtta lisameetmeid. Ajavahemikuks 2013–2014 nähakse uues kolmeaastases eelarveraamistikus ette, et 2011. aasta oktoobris võetakse konkreetseid meetmeid konsolideerimisprotsessi kindlustamiseks. Ehkki eelarveraamistikku on viimastel aastatel märkimisväärselt tugevdatud, on kavas tugevdada eelarvedistsipliini veelgi ja suurendada keskpika perioodi eelarvestrateegia usaldusväärsust, kehtestades jõustatavad kulumäärad ning parandades kõigil valitsemissektori tasanditel eelarve täitmise jälgimist. |
| --- | --- |

(9)

Kuna valitsemissektori võlakoorem on väga suur, ulatudes 2011. aastal ligikaudu 120 %-ni SKPst, on eelarve pikaajaline ja usaldusväärne konsolideerimine ning kasvu soodustavate struktuurimeetmete võtmine Itaalia jaoks ülitähtis. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid keskmise suurusega. Stabiilsusprogrammis 2012. aastaks sätestatud valitsemissektori eelarve puudujäägieesmärkide saavutamine ehk ülemäärase puudujäägi kõrvaldamine on võimalik üksnes siis, kui võetud meetmed täielikult ellu viiakse. Kui näiteks maksulaekumise parandamine ei anna oodatud tulu või kapitali kulutusi ei õnnestu kavandatud mahus piirata, tuleb võtta lisameetmeid. Ajavahemikuks 2013–2014 nähakse uues kolmeaastases eelarveraamistikus ette, et 2011. aasta oktoobris võetakse konkreetseid meetmeid konsolideerimisprotsessi kindlustamiseks. Ehkki eelarveraamistikku on viimastel aastatel märkimisväärselt tugevdatud, on kavas tugevdada eelarvedistsipliini veelgi ja suurendada keskpika perioodi eelarvestrateegia usaldusväärsust, kehtestades jõustatavad kulumäärad ning parandades kõigil valitsemissektori tasanditel eelarve täitmise jälgimist.

| (10) | Ehkki kriisile eelnenud aastatel loodi Itaalias uusi töökohti küllaltki palju, on tööturul mitu struktuurinõrkust. Töötajad, kellel on tähtajatu tööleping, on paremini kaitstud kui need, kellel ebatüüpiline leping. Esimeste puhul on töölt vabastamine allutatud rangetele eeskirjadele ja tülikatele protseduuridele. Viimaste puhul tuleks pöörata tähelepanu tegutsemisele füüsilisest isikust ettevõtjana, mille taga võib peituda töösuhe alluva positsioonil. Hoolimata kriisi ajal võetud uutest ühekordsetest meetmetest, et laiendada sissetulekutoetust ja töötuskaitset, on praegune töötushüvitiste süsteem endiselt killustatud. Töötuse määr alla 25aastaste hulgas tõusis 2010. aastal 27,8 %-ni, samas oli regiooniti olukord erinev: noorte töötus Lõuna-Itaalia maakondades on poole suurem kui põhjas. Tuleks enam soodustada praktikat ja kutsekoolitust. Itaalias ei ole kutse- ja koolitusstandardite sertifitseerimise ja tunnustamise ühtset üleriiklikku süsteemi, ehkki see oleks väga kasulik ja vajalik, sest praegune regiooniti erinev olukord ei soodusta tööjõu liikuvust ning ei võimalda inimestel tööd leida kogu Itaalias. Tööhõivetalituste tegevust saaks oluliselt tõhustada, eriti suure tööpuudusega piirkondades. Lõpuks tuleb mainida, et deklareerimata töö on Itaalias endiselt tõsine nähtus. |
| --- | --- |

(10)

Ehkki kriisile eelnenud aastatel loodi Itaalias uusi töökohti küllaltki palju, on tööturul mitu struktuurinõrkust. Töötajad, kellel on tähtajatu tööleping, on paremini kaitstud kui need, kellel ebatüüpiline leping. Esimeste puhul on töölt vabastamine allutatud rangetele eeskirjadele ja tülikatele protseduuridele. Viimaste puhul tuleks pöörata tähelepanu tegutsemisele füüsilisest isikust ettevõtjana, mille taga võib peituda töösuhe alluva positsioonil. Hoolimata kriisi ajal võetud uutest ühekordsetest meetmetest, et laiendada sissetulekutoetust ja töötuskaitset, on praegune töötushüvitiste süsteem endiselt killustatud. Töötuse määr alla 25aastaste hulgas tõusis 2010. aastal 27,8 %-ni, samas oli regiooniti olukord erinev: noorte töötus Lõuna-Itaalia maakondades on poole suurem kui põhjas. Tuleks enam soodustada praktikat ja kutsekoolitust. Itaalias ei ole kutse- ja koolitusstandardite sertifitseerimise ja tunnustamise ühtset üleriiklikku süsteemi, ehkki see oleks väga kasulik ja vajalik, sest praegune regiooniti erinev olukord ei soodusta tööjõu liikuvust ning ei võimalda inimestel tööd leida kogu Itaalias. Tööhõivetalituste tegevust saaks oluliselt tõhustada, eriti suure tööpuudusega piirkondades. Lõpuks tuleb mainida, et deklareerimata töö on Itaalias endiselt tõsine nähtus.

| (11) | Kuna alates 1990ndate lõpust on Itaalia konkurentsivõime pidevalt kahanenud, on oluline siduda palgakasv tootlikkuse kasvuga. Selles suhtes on tähtis roll ettevõtte tasandil toimuvatel palgaläbirääkimistel, sest nende abil on võimalik vähendada piirkondlikke erinevusi tööturul. Läbirääkimisraamistiku 2009. aasta reformiga kehtestati muu hulgas paindlikkusklauslid (st võimalus teha erandeid riiklikul tasandil kokku lepitud sektoripalkadest), kuid neid ei ole seni eriti laialdaselt kasutatud. |
| --- | --- |

(11)

Kuna alates 1990ndate lõpust on Itaalia konkurentsivõime pidevalt kahanenud, on oluline siduda palgakasv tootlikkuse kasvuga. Selles suhtes on tähtis roll ettevõtte tasandil toimuvatel palgaläbirääkimistel, sest nende abil on võimalik vähendada piirkondlikke erinevusi tööturul. Läbirääkimisraamistiku 2009. aasta reformiga kehtestati muu hulgas paindlikkusklauslid (st võimalus teha erandeid riiklikul tasandil kokku lepitud sektoripalkadest), kuid neid ei ole seni eriti laialdaselt kasutatud.

| (12) | Naiste tööhõivemäär jääb meeste tööhõivele keskmiselt üle 20 % alla, kuid regiooniti on siin olulisi erinevusi. 2009. aastal töötas Lõuna-Itaalias 20–64aastastest naistest vaid iga kolmas, sest seal on tööhõive väiksem ja töötus suurem. Tööjõu üsna kõrge maksustamine vähendab inimeste valmidust oma tööjõudu pakkuda, eelkõige leibkonna teise sissetuleku saaja puhul, ning ühtlasi vähendab see ka tööjõu nõudlust ettevõtetes. Naiste tööhõive edendamiseks lähtutakse riiklikus reformikavas 2010. aastal vastu võetud plaanist, millega püütakse koordineerida valitsussektori eri tasandite jõupingutusi, et parandada töö- ja pereelu kokkusobitamist. Valitsus kehtestas hiljuti maksustiimulid ettevõtetele, kes värbavad suure tööpuudusega piirkondades ebasoodsas olukorras olevaid töötajaid, sealhulgas selliste sektorite ja ametikohtade puhul, kus sooline ebavõrdsus on eriti terav. Samuti pannakse reformikavas ette reformida maksusüsteemi, nihkudes järk-järgult tööjõu maksustamiselt tarbimise maksustamisele, et sel viisil tööhõivet suurendada. |
| --- | --- |

(12)

Naiste tööhõivemäär jääb meeste tööhõivele keskmiselt üle 20 % alla, kuid regiooniti on siin olulisi erinevusi. 2009. aastal töötas Lõuna-Itaalias 20–64aastastest naistest vaid iga kolmas, sest seal on tööhõive väiksem ja töötus suurem. Tööjõu üsna kõrge maksustamine vähendab inimeste valmidust oma tööjõudu pakkuda, eelkõige leibkonna teise sissetuleku saaja puhul, ning ühtlasi vähendab see ka tööjõu nõudlust ettevõtetes. Naiste tööhõive edendamiseks lähtutakse riiklikus reformikavas 2010. aastal vastu võetud plaanist, millega püütakse koordineerida valitsussektori eri tasandite jõupingutusi, et parandada töö- ja pereelu kokkusobitamist. Valitsus kehtestas hiljuti maksustiimulid ettevõtetele, kes värbavad suure tööpuudusega piirkondades ebasoodsas olukorras olevaid töötajaid, sealhulgas selliste sektorite ja ametikohtade puhul, kus sooline ebavõrdsus on eriti terav. Samuti pannakse reformikavas ette reformida maksusüsteemi, nihkudes järk-järgult tööjõu maksustamiselt tarbimise maksustamisele, et sel viisil tööhõivet suurendada.

| (13) | Hoolimata hiljutistest meetmetest, millega püüti parandada ettevõtluskeskkonda ning tugevdada avaliku halduse tulemuskesksust ja aruandekohustusi, on Itaalias ja eelkõige selle lõunapoolsemates piirkondades ettevõtlusega tegelemise kulud ELi standarditega võrreldes suured. On veel küllaldaselt ruumi kauba ja teenuste turgudel regulatiivsete ja haldustõkete kõrvaldamiseks, eelkõige kutseteenuste vallas. 2009. aastal kehtestati kord, et igal aastal tuleb vastu võtta asjaomane konkurentsiseadus, kuid seni ei ole veel ühtegi sellist vastu võetud. Itaalia ettevõtluskeskkonda halvendab ka lepingute jõustamise menetluste aeglus. Pangandusväliseid kanaleid kasutatakse ettevõtete ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) rahastamiseks endiselt küllaltki harva. Ka osakute müüki ja riskikapitali kasutatakse endiselt vähe, ehkki need aitavad ettevõtetel kasvada, jõuda uutele ülemaailmse haardega turgudele või parandada ettevõtte juhtimiskultuuri. |
| --- | --- |

(13)

Hoolimata hiljutistest meetmetest, millega püüti parandada ettevõtluskeskkonda ning tugevdada avaliku halduse tulemuskesksust ja aruandekohustusi, on Itaalias ja eelkõige selle lõunapoolsemates piirkondades ettevõtlusega tegelemise kulud ELi standarditega võrreldes suured. On veel küllaldaselt ruumi kauba ja teenuste turgudel regulatiivsete ja haldustõkete kõrvaldamiseks, eelkõige kutseteenuste vallas. 2009. aastal kehtestati kord, et igal aastal tuleb vastu võtta asjaomane konkurentsiseadus, kuid seni ei ole veel ühtegi sellist vastu võetud. Itaalia ettevõtluskeskkonda halvendab ka lepingute jõustamise menetluste aeglus. Pangandusväliseid kanaleid kasutatakse ettevõtete ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) rahastamiseks endiselt küllaltki harva. Ka osakute müüki ja riskikapitali kasutatakse endiselt vähe, ehkki need aitavad ettevõtetel kasvada, jõuda uutele ülemaailmse haardega turgudele või parandada ettevõtte juhtimiskultuuri.

| (14) | Teadus- ja arendustegevuse kulud on viimase kümne aasta jooksul suurenenud vaid väga tagasihoidlikult. Seetõttu on ka teadus- ja arendustegevuse kuluosa väike, moodustades 1,27 % SKPst, mis jääb ELi keskmisele (1,90 %) kõvasti alla. Selle vahe tingivad eelkõige tööstuslike teadusuuringute madal tase, sest ettevõtlusega seotud teadusuuringute osakaal SKPst on 0,64 %, kuna EL 27 puhul on keskmine 1,23 %. Ka riskikapitali osakaal on endiselt väike. Riiklikus reformikavas on esitatud terve rida meetmeid , sealhulgas ajutised maksuvabastused ettevõtetele, kes investeerivad ülikoolide ja avaliku sektori asutuste teadusprojektidesse. Teadus- ja arendustegevuse rahastamise eesmärk 1,53 % SKPst tuleneb ajavahemiku 2006-2008 keskmisest aastakasvu prognoosist ja võtab arvesse riigi finantsstabiilsusega seotud piiranguid. See eesmärk vaadatakse 2014. aastal läbi. |
| --- | --- |

(14)

Teadus- ja arendustegevuse kulud on viimase kümne aasta jooksul suurenenud vaid väga tagasihoidlikult. Seetõttu on ka teadus- ja arendustegevuse kuluosa väike, moodustades 1,27 % SKPst, mis jääb ELi keskmisele (1,90 %) kõvasti alla. Selle vahe tingivad eelkõige tööstuslike teadusuuringute madal tase, sest ettevõtlusega seotud teadusuuringute osakaal SKPst on 0,64 %, kuna EL 27 puhul on keskmine 1,23 %. Ka riskikapitali osakaal on endiselt väike. Riiklikus reformikavas on esitatud terve rida meetmeid , sealhulgas ajutised maksuvabastused ettevõtetele, kes investeerivad ülikoolide ja avaliku sektori asutuste teadusprojektidesse. Teadus- ja arendustegevuse rahastamise eesmärk 1,53 % SKPst tuleneb ajavahemiku 2006-2008 keskmisest aastakasvu prognoosist ja võtab arvesse riigi finantsstabiilsusega seotud piiranguid. See eesmärk vaadatakse 2014. aastal läbi.

| (15) | Itaalia on ELi ühtekuuluvuspoliitika eelarvest suuruselt kolmas abisaaja ning ajavahemikus 2007–2013 saab Itaalia ligikaudu 8 % kogu ELi ühekuuluvuspoliitika eelarvest. Programmiperioodi keskel on ELi vahendite kasutamise määr kõigest 16,8 % ning lõunapoolsetes ühtekuuluvuspiirkondades on see veel palju väiksem. |
| --- | --- |

(15)

Itaalia on ELi ühtekuuluvuspoliitika eelarvest suuruselt kolmas abisaaja ning ajavahemikus 2007–2013 saab Itaalia ligikaudu 8 % kogu ELi ühekuuluvuspoliitika eelarvest. Programmiperioodi keskel on ELi vahendite kasutamise määr kõigest 16,8 % ning lõunapoolsetes ühtekuuluvuspiirkondades on see veel palju väiksem.

| (16) | Itaalia on võtnud laiendatud euroala pakti alusel mitmeid kohustusi. Riiklikus reformikavas kirjeldatakse mõningaid viimasel ajal vastu võetud meetmeteid ja visandatakse tulevasi reforme, mille eesmärgiks on parandada kooskõlas laiendatud euroala pakti põhimõtetega riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja finantsstabiilsust, suurendada konkurentsivõimet ja edendada tööhõivet. Uue olulise kohustusena on valitsus teinud pakti raames teatavaks kavatsuse muuta eelarvedistsipliini parandamiseks põhiseadust. Neid asjaolusid on soovitustes hinnatud ja arvesse võetud. |
| --- | --- |

(16)

Itaalia on võtnud laiendatud euroala pakti alusel mitmeid kohustusi. Riiklikus reformikavas kirjeldatakse mõningaid viimasel ajal vastu võetud meetmeteid ja visandatakse tulevasi reforme, mille eesmärgiks on parandada kooskõlas laiendatud euroala pakti põhimõtetega riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja finantsstabiilsust, suurendada konkurentsivõimet ja edendada tööhõivet. Uue olulise kohustusena on valitsus teinud pakti raames teatavaks kavatsuse muuta eelarvedistsipliini parandamiseks põhiseadust. Neid asjaolusid on soovitustes hinnatud ja arvesse võetud.

| (17) | Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Itaalia eelarve- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Selle põhjal on komisjon seisukohal, et Itaalia konsolideerimiskava aastateks 2011–2014 on realistlik aastani 2012, kuna ajavahemikuks 2013–2014 tuleks näha ette konkreetsed meetmed, mille abil tagada valitsemissektori väga kõrge võlakoorma järjepidev vähendamine. Riiklikus reformikavas on Euroopa 2020. aasta strateegia eri valdkondades nähtud ette terve rida algatusi, kuid selleks, et leida rohtu pikaajalistele struktuurinõrkustele, mis on praeguse kriisi käigus veelgi süvenenud, on vaja võtta lisameetmeid. Et suurendada Itaalia majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaali ning võimaldada lõunapoolsemate piirkondade järelejõudmist, tuleb 2011.–2012. aastal võtta täiendavaid meetmeid, mille abil parandada tööturu toimimist, avada teenuste ja kaupade turud suuremale konkurentsile, parandada ettevõtluskeskkonda, tõhustada teadus- ja arenduspoliitikat ning parandada ja kiirendada ELi ühtekuuluvusfondide kasutamist. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Itaalia eelarve- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Selle põhjal on komisjon seisukohal, et Itaalia konsolideerimiskava aastateks 2011–2014 on realistlik aastani 2012, kuna ajavahemikuks 2013–2014 tuleks näha ette konkreetsed meetmed, mille abil tagada valitsemissektori väga kõrge võlakoorma järjepidev vähendamine. Riiklikus reformikavas on Euroopa 2020. aasta strateegia eri valdkondades nähtud ette terve rida algatusi, kuid selleks, et leida rohtu pikaajalistele struktuurinõrkustele, mis on praeguse kriisi käigus veelgi süvenenud, on vaja võtta lisameetmeid. Et suurendada Itaalia majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaali ning võimaldada lõunapoolsemate piirkondade järelejõudmist, tuleb 2011.–2012. aastal võtta täiendavaid meetmeid, mille abil parandada tööturu toimimist, avada teenuste ja kaupade turud suuremale konkurentsile, parandada ettevõtluskeskkonda, tõhustada teadus- ja arenduspoliitikat ning parandada ja kiirendada ELi ühtekuuluvusfondide kasutamist.

| (18) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Itaalia 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktis 1 esitatud soovituses. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Itaalia riiklikku reformikava, |
| --- | --- |

(18)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Itaalia 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktis 1 esitatud soovituses. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Itaalia riiklikku reformikava,

SOOVITAB Itaalial võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

| 1. | rakendada 2011. ja 2012. aastaks kavandatud konsolideerimismeetmeid, et tagada kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega ülemäärase puudujäägi kõrvaldamine ning viies seega kõrge valitsemissektori võlasuhte langustendentsi. Tuginedes hiljuti vastuvõetud õigusaktidele kasutada täielikult ära oodatust paremad majandus- või eelarvearengud, et kiirendada puudujäägi ja võla vähendamist ning olla valmis vältima kõrvalekaldeid eelarve täitmisel. Võtta 2011. aasta oktoobris konkreetseid toetavaid meetmeid 2013. ja 2014. aasta eesmärkide ja 2014. aastaks kavandatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks, nagu on ette nähtud uues mitmeaastases eelarveraamistikus. Tugevdada veelgi eelarveraamistikku, kehtestades jõustatavad kulumäärad ja parandades kõigil valitsemissektori tasanditel eelarve täitmise jälgimist; |
| --- | --- |

1.

rakendada 2011. ja 2012. aastaks kavandatud konsolideerimismeetmeid, et tagada kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega ülemäärase puudujäägi kõrvaldamine ning viies seega kõrge valitsemissektori võlasuhte langustendentsi. Tuginedes hiljuti vastuvõetud õigusaktidele kasutada täielikult ära oodatust paremad majandus- või eelarvearengud, et kiirendada puudujäägi ja võla vähendamist ning olla valmis vältima kõrvalekaldeid eelarve täitmisel. Võtta 2011. aasta oktoobris konkreetseid toetavaid meetmeid 2013. ja 2014. aasta eesmärkide ja 2014. aastaks kavandatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks, nagu on ette nähtud uues mitmeaastases eelarveraamistikus. Tugevdada veelgi eelarveraamistikku, kehtestades jõustatavad kulumäärad ja parandades kõigil valitsemissektori tasanditel eelarve täitmise jälgimist;

| 2. | tugevdada meetmeid tööturu killustumisega võitlemiseks, vaadates läbi töökohtade kaitse õigusraamistiku teatavaid aspekte (sh töölt vabastamise eeskirjad ja protseduurid) ja praegust ebaühtlast töötushüvitiste süsteemi, võttes seejuures arvesse eelarvepiiranguid. Suurendada jõupingutusi võitlemaks deklareerimata tööga. Peale selle tuleks edendada naiste osalust tööturul, parandades üle kogu riigi lapsehoiuvõimalusi ning kehtestades leibkonna teise sissetuleku teenija töölemineku innustamiseks eelarveneutraalseid rahalisi soodustusi; |
| --- | --- |

2.

tugevdada meetmeid tööturu killustumisega võitlemiseks, vaadates läbi töökohtade kaitse õigusraamistiku teatavaid aspekte (sh töölt vabastamise eeskirjad ja protseduurid) ja praegust ebaühtlast töötushüvitiste süsteemi, võttes seejuures arvesse eelarvepiiranguid. Suurendada jõupingutusi võitlemaks deklareerimata tööga. Peale selle tuleks edendada naiste osalust tööturul, parandades üle kogu riigi lapsehoiuvõimalusi ning kehtestades leibkonna teise sissetuleku teenija töölemineku innustamiseks eelarveneutraalseid rahalisi soodustusi;

| 3. | võtta kollektiivlepingute läbirääkimise raamistiku 2009. aastal kokkulepitud reformile tuginedes ning sotsiaalpartneritega siseriiklike tavade kohaselt konsulteerides täiendavaid meetmeid, mille abil tagada palgakasvu tihedam sidumine tootlikkuse kasvuga ning samuti kohalike olude ja ettevõtte võimalustega, sh sätted, mis võimaldavad pidada sarnaseid läbirääkimisi ettevõtte tasandil; |
| --- | --- |

3.

võtta kollektiivlepingute läbirääkimise raamistiku 2009. aastal kokkulepitud reformile tuginedes ning sotsiaalpartneritega siseriiklike tavade kohaselt konsulteerides täiendavaid meetmeid, mille abil tagada palgakasvu tihedam sidumine tootlikkuse kasvuga ning samuti kohalike olude ja ettevõtte võimalustega, sh sätted, mis võimaldavad pidada sarnaseid läbirääkimisi ettevõtte tasandil;

| 4. | laiendada teenusesektori suuremale konkurentsile avamise protsessi, sh kutseteenuste vallas. Võtta 2011. aastal vastu iga-aastane konkurentsiseadus, arvestades monopolide vastu võitlemise ameti soovitusi. Lühendada jõustamismenetlusi lepinguõiguses. Täiendavalt tugevdada meetmeid, et parandada VKEde juurdepääsu kapitaliturgudele, kõrvaldades regulatiivsed tõkked ja vähendades kulusid; |
| --- | --- |

4.

laiendada teenusesektori suuremale konkurentsile avamise protsessi, sh kutseteenuste vallas. Võtta 2011. aastal vastu iga-aastane konkurentsiseadus, arvestades monopolide vastu võitlemise ameti soovitusi. Lühendada jõustamismenetlusi lepinguõiguses. Täiendavalt tugevdada meetmeid, et parandada VKEde juurdepääsu kapitaliturgudele, kõrvaldades regulatiivsed tõkked ja vähendades kulusid;

| 5. | parandada teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavaid erasektori investeeringute raamistikku, laiendades olemasolevaid finantsstiimuleid, parandades riskikapitali kasutamise tingimusi ja toetades uuenduslike hankeskeeme; |
| --- | --- |

5.

parandada teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavaid erasektori investeeringute raamistikku, laiendades olemasolevaid finantsstiimuleid, parandades riskikapitali kasutamise tingimusi ja toetades uuenduslike hankeskeeme;

| 6. | võtta meetmeid, et kiirendada kulutõhusal viisil ühtekuuluvuspoliitika eelarvest kaasrahastatavate ja majanduskasvu soodustavate kulutuste tegemist, et vähendada praegust ebavõrdsust regioonide vahel, parandades haldussuutlikkust ja poliitilist juhtimist. Järgida riiklikus strateegilises raamistikus varade hulga ja kulutuste kvaliteedi suhtes võetud kohustusi. |
| --- | --- |

6.

võtta meetmeid, et kiirendada kulutõhusal viisil ühtekuuluvuspoliitika eelarvest kaasrahastatavate ja majanduskasvu soodustavate kulutuste tegemist, et vähendada praegust ebavõrdsust regioonide vahel, parandades haldussuutlikkust ja poliitilist juhtimist. Järgida riiklikus strateegilises raamistikus varade hulga ja kulutuste kvaliteedi suhtes võetud kohustusi.

Brüssel, 12 juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3.

3

---

| 21.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/8

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Läti 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta

2011/C 215/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 20. jaanuaril 2009 vastu otsuse 2009/290/EÜ (2) anda Lätile kolmeks aastaks keskmise tähtajaga rahalist abi vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 143. Otsusele lisatud vastastikuse mõistmise memorandumis, mis allkirjastati 28. jaanuaril 2009, ja selle hilisemates lisades on ette nähtud majanduspoliitilised tingimused, mille alusel finantsabi antakse. Otsust 2009/290/EÜ muudeti nõukogu otsusega 2009/592/EÜ (3). Vastastikuse mõistmise memorandumi viimane lisa allkirjastati juunis 2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 20. jaanuaril 2009 vastu otsuse 2009/290/EÜ (2) anda Lätile kolmeks aastaks keskmise tähtajaga rahalist abi vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 143. Otsusele lisatud vastastikuse mõistmise memorandumis, mis allkirjastati 28. jaanuaril 2009, ja selle hilisemates lisades on ette nähtud majanduspoliitilised tingimused, mille alusel finantsabi antakse. Otsust 2009/290/EÜ muudeti nõukogu otsusega 2009/592/EÜ (3). Vastastikuse mõistmise memorandumi viimane lisa allkirjastati juunis 2011.

| (2) | Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (3) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (4) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (4) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (4) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. Läti lähenemisprogramm ja riiklik reformikava sisaldavad üldist viidet laiendatud euroala paktile. Euroopa Ülemkogule 17. mail 2011 saadetud kirjas tõstetakse esile lähenemisprogrammis ja reformikavas sisalduvaid konkreetseid kohustusi ja meetmeid 2011. aastal, mis on kooskõlas laiendatud euroala pakti eesmärkidega. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. Läti lähenemisprogramm ja riiklik reformikava sisaldavad üldist viidet laiendatud euroala paktile. Euroopa Ülemkogule 17. mail 2011 saadetud kirjas tõstetakse esile lähenemisprogrammis ja reformikavas sisalduvaid konkreetseid kohustusi ja meetmeid 2011. aastal, mis on kooskõlas laiendatud euroala pakti eesmärkidega.

| (7) | Läti esitas 29. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati lähenemisprogrammi ja reformikava üheaegselt. |
| --- | --- |

(7)

Läti esitas 29. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati lähenemisprogrammi ja reformikava üheaegselt.

| (8) | Läti majandus kasvas 2000.–2007. aastal kiiremini kui muude ELi liikmesriikide majandus, kajastades lähenemisperspektiive, väliskapitali sissevoolu ja väga suurt tarbimisnõudlust. Majandus kuumenes siiski üle ja seda osaliselt ekspansiivse makromajanduspoliitika tõttu. Tekkis märkimisväärne tasakaalustamatus, mida ilmestab jooksevkonto puudujääk 22,3 % SKPst 2007. aastal ja 13,1 % SKPst 2008. aastal, mille järel tabas riiki 2008.–2009. aastal kõige suurem majanduslangus kogu ELis. SKP reaalkasv kahanes selle ajavahemiku jooksul 25 % võrra tippväärtusest, sest sisenõudluse kokkukuivamist võimendas üleilmse kaubanduse järsk langus. Läti tööhõive määr, mis varem oli üks ELi kõrgemaid (75,8 % 2008. aastal), langes 10 protsendipunkti võrra ja riigi rohkem kui 18 %-line töötuse määr on praegu üks ELi kõrgemaid. Valitsemissektori eelarve puudujääk oli 2009. aastal 9,7 %, kuid tänu konsolideerimismeetmetele vähenes see 2010. aastaks 7,7 %-ni. Selle tulemuse taga on märkimisväärsed finantssektori stabiliseerimismeetmed, mille maht ulatus 2009. aastal 1,1 %-ni ja 2010. aastal 2,3 %-ni SKPst. |
| --- | --- |

(8)

Läti majandus kasvas 2000.–2007. aastal kiiremini kui muude ELi liikmesriikide majandus, kajastades lähenemisperspektiive, väliskapitali sissevoolu ja väga suurt tarbimisnõudlust. Majandus kuumenes siiski üle ja seda osaliselt ekspansiivse makromajanduspoliitika tõttu. Tekkis märkimisväärne tasakaalustamatus, mida ilmestab jooksevkonto puudujääk 22,3 % SKPst 2007. aastal ja 13,1 % SKPst 2008. aastal, mille järel tabas riiki 2008.–2009. aastal kõige suurem majanduslangus kogu ELis. SKP reaalkasv kahanes selle ajavahemiku jooksul 25 % võrra tippväärtusest, sest sisenõudluse kokkukuivamist võimendas üleilmse kaubanduse järsk langus. Läti tööhõive määr, mis varem oli üks ELi kõrgemaid (75,8 % 2008. aastal), langes 10 protsendipunkti võrra ja riigi rohkem kui 18 %-line töötuse määr on praegu üks ELi kõrgemaid. Valitsemissektori eelarve puudujääk oli 2009. aastal 9,7 %, kuid tänu konsolideerimismeetmetele vähenes see 2010. aastaks 7,7 %-ni. Selle tulemuse taga on märkimisväärsed finantssektori stabiliseerimismeetmed, mille maht ulatus 2009. aastal 1,1 %-ni ja 2010. aastal 2,3 %-ni SKPst.

| (9) | Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, ehkki 2011. aasta inflatsioon võib olla alaprognoositud. Lähenemisprogrammi keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki allapoole kontrollväärtust 3 % nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovituses sätestatud tähtajaks. Arvestades meetmeid, mida on rakendatud alates soovitusest kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk, ja ajakohastatud lähenemisprogrammis osutatud täiendavat konsolideerimist, on 2011.–2012. aastaks kavandatud eelarve kohandamine nõutavaga kooskõlas. Stardipositsiooni arvestades ei ole lähenemisprogrammiga ette nähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamist programmiperioodi lõpuks, samal ajal kui kavandatud eelarve kohandamine keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist võiks kiirendatud hoo sisse saada 2013. aastal. Lähenemisprogrammis kavandatud eelarve konsolideerimine tugineb peamiselt kuludele. Eelarve-eesmärgid ei pruugi täituda, sest lähenemisprogrammis ei ole esitatud täielikku teavet seatud eesmärkide saavutamiseks võetavate meetmete kohta. Need meetmed tuleks esitada järgnevates eelarvetes. Riigi rahanduse jätkusuutlikkust ähvardavaid riske aitaks vähendada keskpika perioodi esmase puudujäägi vähendamine vastavalt lähenemisprogrammis kavandatule. |
| --- | --- |

(9)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, ehkki 2011. aasta inflatsioon võib olla alaprognoositud. Lähenemisprogrammi keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki allapoole kontrollväärtust 3 % nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovituses sätestatud tähtajaks. Arvestades meetmeid, mida on rakendatud alates soovitusest kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk, ja ajakohastatud lähenemisprogrammis osutatud täiendavat konsolideerimist, on 2011.–2012. aastaks kavandatud eelarve kohandamine nõutavaga kooskõlas. Stardipositsiooni arvestades ei ole lähenemisprogrammiga ette nähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamist programmiperioodi lõpuks, samal ajal kui kavandatud eelarve kohandamine keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist võiks kiirendatud hoo sisse saada 2013. aastal. Lähenemisprogrammis kavandatud eelarve konsolideerimine tugineb peamiselt kuludele. Eelarve-eesmärgid ei pruugi täituda, sest lähenemisprogrammis ei ole esitatud täielikku teavet seatud eesmärkide saavutamiseks võetavate meetmete kohta. Need meetmed tuleks esitada järgnevates eelarvetes. Riigi rahanduse jätkusuutlikkust ähvardavaid riske aitaks vähendada keskpika perioodi esmase puudujäägi vähendamine vastavalt lähenemisprogrammis kavandatule.

| (10) | Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Läti fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Asjaomast tausta silmas pidades rõhutab komisjon tungivat vajadust rakendada kavandatud meetmeid vastavalt nõukogu otsusele 2009/290/EÜ, |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Läti fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Asjaomast tausta silmas pidades rõhutab komisjon tungivat vajadust rakendada kavandatud meetmeid vastavalt nõukogu otsusele 2009/290/EÜ,

SOOVITAB LÄTILE JÄRGMIST:

rakendada meetmeid vastavalt otsusele 2009/290/EÜ, mida on muudetud otsusega 2009/592/EÜ ja mida on täiendavalt täpsustatud 20. jaanuari 2009. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades, eelkõige viimases, 7. juuni 2011. aasta lisas.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 79, 25.3.2009, lk 39.

2

(3)  ELT L 202, 4.8.2009, lk 52.

3

(4)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

4

---

| 21.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/10

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Malta 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

2011/C 215/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Malta esitas 28. aprillil 2011 oma 2011. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2014. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt. |
| --- | --- |

(6)

Malta esitas 28. aprillil 2011 oma 2011. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2014. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt.

| (7) | Majanduskriisi saabumise ajal langesid eksport ja investeeringud järsult ning SKP reaalväärtus kahanes 2009. aastal 3,4 %. Kuna riik toetas tööhõivet, kahanes tööhõive ainult pisut. Eksport ja investeeringud ettevõtlusse taastusid 2010. aastal kiiresti ning 2010. aastal sai majandustegevus Maltal uue hoo sisse ja töötuse määr langes. Arvestades valitsemissektori suurt võlga (61,5 % SKPst 2008. aastal), jättis valitsus mahukad stimuleerivad fiskaalmeetmed vastu võtmata ja valitsemissektori eelarve puudujääk jäi 2009. aastal 3,7 %ga SKPst alla euroala keskmisest. 2010. aastal olid valitsemissektori eelarve puudujääk ja võlasuhe üldjoontes stabiilsed. |
| --- | --- |

(7)

Majanduskriisi saabumise ajal langesid eksport ja investeeringud järsult ning SKP reaalväärtus kahanes 2009. aastal 3,4 %. Kuna riik toetas tööhõivet, kahanes tööhõive ainult pisut. Eksport ja investeeringud ettevõtlusse taastusid 2010. aastal kiiresti ning 2010. aastal sai majandustegevus Maltal uue hoo sisse ja töötuse määr langes. Arvestades valitsemissektori suurt võlga (61,5 % SKPst 2008. aastal), jättis valitsus mahukad stimuleerivad fiskaalmeetmed vastu võtmata ja valitsemissektori eelarve puudujääk jäi 2009. aastal 3,7 %ga SKPst alla euroala keskmisest. 2010. aastal olid valitsemissektori eelarve puudujääk ja võlasuhe üldjoontes stabiilsed.

| (8) | Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognoosides esitatud makromajanduslik stsenaarium on pisut optimistlik, eriti stabiilsusprogrammi lõpuaastatel. Stabiilsusprogrammis kavandatakse vähendada 2010. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääki 3,6 % SKPst alla ELi toimimise lepingus sätestatud kontrollväärtuse 2011. aastaks. Seejärel on kavas toetada järkjärgulist liikumist struktuurselt tasakaalus eelarvepositsiooni kui keskpika perioodi eesmärgi suunas jätkusuutliku, peamiselt kulupõhise konsolideerimise tagamisega. Stabiilsusprogrammiga ei ole siiski ette nähtud keskpika perioodi eesmärkide saavutamist stabiilsusprogrammi perioodi jooksul. Võlasuhe peaks prognooside kohaselt langema 2010. aasta tippväärtusest 68 % SKPst 63,7 %le SKPst 2014. aastaks tänu suurenevale esmasele ülejäägile. Eelarve keskmine struktuurne kohandamine aastatel 2012–2014 on komisjoni arvutuse kohaselt stabiilsuse ja kasvu paktiga üldjoontes kooskõlas. Eelarve täitmine võib siiski osutuda kavandatust kehvemaks, kuna kulutused võivad osutuda suuremaks ja puudub teave pärast 2011. aastat võetavate konsolideerimismeetmete kohta. |
| --- | --- |

(8)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognoosides esitatud makromajanduslik stsenaarium on pisut optimistlik, eriti stabiilsusprogrammi lõpuaastatel. Stabiilsusprogrammis kavandatakse vähendada 2010. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääki 3,6 % SKPst alla ELi toimimise lepingus sätestatud kontrollväärtuse 2011. aastaks. Seejärel on kavas toetada järkjärgulist liikumist struktuurselt tasakaalus eelarvepositsiooni kui keskpika perioodi eesmärgi suunas jätkusuutliku, peamiselt kulupõhise konsolideerimise tagamisega. Stabiilsusprogrammiga ei ole siiski ette nähtud keskpika perioodi eesmärkide saavutamist stabiilsusprogrammi perioodi jooksul. Võlasuhe peaks prognooside kohaselt langema 2010. aasta tippväärtusest 68 % SKPst 63,7 %le SKPst 2014. aastaks tänu suurenevale esmasele ülejäägile. Eelarve keskmine struktuurne kohandamine aastatel 2012–2014 on komisjoni arvutuse kohaselt stabiilsuse ja kasvu paktiga üldjoontes kooskõlas. Eelarve täitmine võib siiski osutuda kavandatust kehvemaks, kuna kulutused võivad osutuda suuremaks ja puudub teave pärast 2011. aastat võetavate konsolideerimismeetmete kohta.

| (9) | Eelarve konsolideerimine keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on Malta jaoks peamine ülesanne. 2011. aasta eelarves kehtestati küll meetmed ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks 2011. aastal, kuid kõrvalekallete puhuks oleks vaja lisameetmeid. Keskpika perioodi konsolideerimisstrateegia usaldusväärsust saaks praegu konkreetsete meetmete puudumisel parandada tugevama mitmeaastase eelarveraamistikuga. Peamine nõrk külg seisneb mitmeaastaste eesmärkide mittesiduvas laadis, mis tähendab suhteliselt lühikest eelarve planeerimise perioodi. Stabiilsusprogrammi kohaselt kaalutakse kulueeskirjade kehtestamist. |
| --- | --- |

(9)

Eelarve konsolideerimine keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on Malta jaoks peamine ülesanne. 2011. aasta eelarves kehtestati küll meetmed ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks 2011. aastal, kuid kõrvalekallete puhuks oleks vaja lisameetmeid. Keskpika perioodi konsolideerimisstrateegia usaldusväärsust saaks praegu konkreetsete meetmete puudumisel parandada tugevama mitmeaastase eelarveraamistikuga. Peamine nõrk külg seisneb mitmeaastaste eesmärkide mittesiduvas laadis, mis tähendab suhteliselt lühikest eelarve planeerimise perioodi. Stabiilsusprogrammi kohaselt kaalutakse kulueeskirjade kehtestamist.

| (10) | Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured, sest elanikkonna vananemise, sealhulgas pensionide pikaajaline mõju eelarvele on Maltal märgatavalt suurem kui ELis keskmiselt. Vanemate inimeste osalus tööturul on väga väike, seda endiselt suhteliselt varase pensioniea, ennetähtaegselt pensionile jäämise võimaluste sageda kasutamise ja vanemate naiste väga väikese tööturul osaluse tõttu. 2006. aasta pensionireform hakkas tegelema jätkusuutlikkusega, tõstes pensioniiga, kuigi väga aeglaselt, ja käsitles pensionide piisavust tulevikus peamiselt soodsama indekseerimiskorra ja tagatud rahvapensioni miinimumi kehtestamisega. Riiklikus reformikavas osutatakse käimasolevale konsulteerimisele pensionide töörühma esitatud täiendava pensionireformi ettepanekute üle, sealhulgas selge seose kehtestamise üle pensioniea ja oodatava eluea vahel ning pensioni kohustusliku teise ja vabatahtliku kolmanda samba loomise üle. Riiklikus reformikavas ei ole siiski esitatud käimasolevate ja kavandatavate õigusloomemuudatuste kõrval põhjalikku aktiivsena vananemise strateegiat. Deklareerimata töö suhteliselt ohustab pikas perspektiivis riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Valitsus on riiklikus reformikavas esitanud mõned meetmed selle probleemi käsitlemiseks, kuid puuduvad ettepanekud maksu- ja toetussüsteemi läbivaatamiseks, et töö end ära tasuks. Naiste tööturul osaluse soodustamine on Malta jaoks veel üks oluline küsimus, arvestades et naiste tööhõive on ELi madalaim. Valitsus on esitanud riiklikus reformikavas terve rea naistöötajaid käsitlevaid algatusi. Nende rakendamist ja mõju tuleks hinnata 2012. aastal. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured, sest elanikkonna vananemise, sealhulgas pensionide pikaajaline mõju eelarvele on Maltal märgatavalt suurem kui ELis keskmiselt. Vanemate inimeste osalus tööturul on väga väike, seda endiselt suhteliselt varase pensioniea, ennetähtaegselt pensionile jäämise võimaluste sageda kasutamise ja vanemate naiste väga väikese tööturul osaluse tõttu. 2006. aasta pensionireform hakkas tegelema jätkusuutlikkusega, tõstes pensioniiga, kuigi väga aeglaselt, ja käsitles pensionide piisavust tulevikus peamiselt soodsama indekseerimiskorra ja tagatud rahvapensioni miinimumi kehtestamisega. Riiklikus reformikavas osutatakse käimasolevale konsulteerimisele pensionide töörühma esitatud täiendava pensionireformi ettepanekute üle, sealhulgas selge seose kehtestamise üle pensioniea ja oodatava eluea vahel ning pensioni kohustusliku teise ja vabatahtliku kolmanda samba loomise üle. Riiklikus reformikavas ei ole siiski esitatud käimasolevate ja kavandatavate õigusloomemuudatuste kõrval põhjalikku aktiivsena vananemise strateegiat. Deklareerimata töö suhteliselt ohustab pikas perspektiivis riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Valitsus on riiklikus reformikavas esitanud mõned meetmed selle probleemi käsitlemiseks, kuid puuduvad ettepanekud maksu- ja toetussüsteemi läbivaatamiseks, et töö end ära tasuks. Naiste tööturul osaluse soodustamine on Malta jaoks veel üks oluline küsimus, arvestades et naiste tööhõive on ELi madalaim. Valitsus on esitanud riiklikus reformikavas terve rea naistöötajaid käsitlevaid algatusi. Nende rakendamist ja mõju tuleks hinnata 2012. aastal.

| (11) | Viimastel aastatel on Maltal tööstus suuresti ümber korraldatud – traditsioonilist töömahukat tootmist asendatakse uute suure lisandväärtusega tegevusaladega. Selle tagajärjel on tööturul hakanud tööjõu nõudlus ja töötajate oskused lahknema, osutades vajadusele tagada uute sektorite jaoks nõutavad oskused, eriti kõrghariduse kaudu. Nii saaks Malta majandust veelgi mitmekesistada. |
| --- | --- |

(11)

Viimastel aastatel on Maltal tööstus suuresti ümber korraldatud – traditsioonilist töömahukat tootmist asendatakse uute suure lisandväärtusega tegevusaladega. Selle tagajärjel on tööturul hakanud tööjõu nõudlus ja töötajate oskused lahknema, osutades vajadusele tagada uute sektorite jaoks nõutavad oskused, eriti kõrghariduse kaudu. Nii saaks Malta majandust veelgi mitmekesistada.

| (12) | Maltal on ELi kõrgeim kooli pooleli jätnute määr, mis ulatus 2009. aastal 36,8 %ni võrreldes ELi keskmisega 14,4 %. Riigis on ka vähe kolmanda taseme või samaväärse haridusega 30–34aastaseid (2009. aastal 21,1 % võrreldes ELi keskmisega 32,3 %). Malta püüab vähendada kooli pooleli jätnute hulka 29 %le ja tõsta kolmanda taseme või samaväärse haridusega 30–34aastaste hulka 2020. aastaks 33 %le. Malta kehtestas 2011. aastal meetmed võimalike kooli pooleli jätjate suunamiseks sobivatele elukutseotsingutele kutsehariduse või pooleli jäänud õpingute jätkamise võimaluste kaudu. |
| --- | --- |

(12)

Maltal on ELi kõrgeim kooli pooleli jätnute määr, mis ulatus 2009. aastal 36,8 %ni võrreldes ELi keskmisega 14,4 %. Riigis on ka vähe kolmanda taseme või samaväärse haridusega 30–34aastaseid (2009. aastal 21,1 % võrreldes ELi keskmisega 32,3 %). Malta püüab vähendada kooli pooleli jätnute hulka 29 %le ja tõsta kolmanda taseme või samaväärse haridusega 30–34aastaste hulka 2020. aastaks 33 %le. Malta kehtestas 2011. aastal meetmed võimalike kooli pooleli jätjate suunamiseks sobivatele elukutseotsingutele kutsehariduse või pooleli jäänud õpingute jätkamise võimaluste kaudu.

| (13) | Malta on üks väheseid ELi liikmesriike, kus on olemas üldine palkade indekseerimise mehhanism. Palgatõus on seotud kohustusliku elukallidusega kohandamise mehhanismiga, mille tulemusel vastab palgatõus inflatsioonile ning on proportsionaalselt suurem palgaskaala madalamas otsas. Miinimumpalga tõstmise kaudu võib selline kohandamine veelgi kahjustada konkurentsivõimet töömahukates sektorites. See teema on eriti oluline, kui arvestada hiljutist energiahinnatõusu, mille tulemusel võivad kerkida palgad ja hinnad. |
| --- | --- |

(13)

Malta on üks väheseid ELi liikmesriike, kus on olemas üldine palkade indekseerimise mehhanism. Palgatõus on seotud kohustusliku elukallidusega kohandamise mehhanismiga, mille tulemusel vastab palgatõus inflatsioonile ning on proportsionaalselt suurem palgaskaala madalamas otsas. Miinimumpalga tõstmise kaudu võib selline kohandamine veelgi kahjustada konkurentsivõimet töömahukates sektorites. See teema on eriti oluline, kui arvestada hiljutist energiahinnatõusu, mille tulemusel võivad kerkida palgad ja hinnad.

| (14) | Malta energiavarustus sõltub peaaegu täielikult imporditud naftast, mis muudab majanduse sõltuvaks nafta hinna muutustest. See asjaolu koos Malta energeetikasüsteemi puudujääkidega võib tekitada ettevõtluse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) konkurentsiprobleeme. Taastuvallikatest energia tootmise võimaluste kasutamine võiks tuua topeltkasu, suurendades konkurentsivõimet ning saavutades energeetika- ja kliimaeesmärgid. Riiklikus reformikavas energeetikameetmete kohta esitatud teave on paraku piiratud, muutes nende rakendatavuse ja (kulu)tõhususe hindamise keeruliseks. |
| --- | --- |

(14)

Malta energiavarustus sõltub peaaegu täielikult imporditud naftast, mis muudab majanduse sõltuvaks nafta hinna muutustest. See asjaolu koos Malta energeetikasüsteemi puudujääkidega võib tekitada ettevõtluse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) konkurentsiprobleeme. Taastuvallikatest energia tootmise võimaluste kasutamine võiks tuua topeltkasu, suurendades konkurentsivõimet ning saavutades energeetika- ja kliimaeesmärgid. Riiklikus reformikavas energeetikameetmete kohta esitatud teave on paraku piiratud, muutes nende rakendatavuse ja (kulu)tõhususe hindamise keeruliseks.

| (15) | Malta on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Kohustused on seotud pakti kahe valdkonnaga: konkurentsivõime ja riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Eelarvealased kohustused hõlmavad eelarveraamistiku läbipaistvust ja vastutust, samuti on pööratud tähelepanu eelarve täitmise distsipliini tugevdamise mehhanismide kehtestamisele. Tootlikkuse tõstmise meetmed seisnevad ettevõtluskeskkonna ja ettevõtete rahastamise tingimuste parandamises, samuti teenuste konkurentsivõime tõstmises, eriti telekommunikatsiooni valdkonnas. Kuigi riiklikus reformikavas on tööhõivet ja finantsstabiilsust käsitletud, on need teemad laiendatud euroala pakti alusel võetavate kohustuste hulgast välja jäänud. Kuigi ametiasutused keskenduvad tootlikkuse tõstmisele, ei tunnista nad asjaolu, et kehtiv palkade indekseerimise mehhanism takistab Malta konkurentsivõimet. Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi on hinnatud ja soovitustes arvesse võetud. |
| --- | --- |

(15)

Malta on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Kohustused on seotud pakti kahe valdkonnaga: konkurentsivõime ja riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Eelarvealased kohustused hõlmavad eelarveraamistiku läbipaistvust ja vastutust, samuti on pööratud tähelepanu eelarve täitmise distsipliini tugevdamise mehhanismide kehtestamisele. Tootlikkuse tõstmise meetmed seisnevad ettevõtluskeskkonna ja ettevõtete rahastamise tingimuste parandamises, samuti teenuste konkurentsivõime tõstmises, eriti telekommunikatsiooni valdkonnas. Kuigi riiklikus reformikavas on tööhõivet ja finantsstabiilsust käsitletud, on need teemad laiendatud euroala pakti alusel võetavate kohustuste hulgast välja jäänud. Kuigi ametiasutused keskenduvad tootlikkuse tõstmisele, ei tunnista nad asjaolu, et kehtiv palkade indekseerimise mehhanism takistab Malta konkurentsivõimet. Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi on hinnatud ja soovitustes arvesse võetud.

| (16) | Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas Malta poolt laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Malta fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Seda silmas pidades leiab komisjon, et kuigi kavandatud liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas on asjakohane, seonduvad konsolideerimisstrateegiaga märkimisväärsed riskid, sest puuduvad seda toetavad konkreetsed meetmed ja kulusid võidakse sarnaselt varasematele aegadele ületada. Keskpika perioodi eelarveraamistiku mittesiduv laad ei pruugi eelarvedistsipliinile kaasa aidata. Vananemise suhtelised suured pikaajalised kulud, eriti pensionikulud seavad Malta riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse löögi alla. Riiklikus reformikavas on tunnistatud Malta majanduse peamisi struktuurseid probleeme, ent tuleks pöörata lisatähelepanu teatavatele küsimustele, nagu eelkõige majanduse tööhõive potentsiaali parem kasutamine, palkade kujundamise mehhanismi läbivaatamine ja meetmete võtmine selle reformimiseks, et tagada palkade ja tootlikkuse parem seos, ning energeetika mitmekesistamine. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas Malta poolt laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Malta fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Seda silmas pidades leiab komisjon, et kuigi kavandatud liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas on asjakohane, seonduvad konsolideerimisstrateegiaga märkimisväärsed riskid, sest puuduvad seda toetavad konkreetsed meetmed ja kulusid võidakse sarnaselt varasematele aegadele ületada. Keskpika perioodi eelarveraamistiku mittesiduv laad ei pruugi eelarvedistsipliinile kaasa aidata. Vananemise suhtelised suured pikaajalised kulud, eriti pensionikulud seavad Malta riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse löögi alla. Riiklikus reformikavas on tunnistatud Malta majanduse peamisi struktuurseid probleeme, ent tuleks pöörata lisatähelepanu teatavatele küsimustele, nagu eelkõige majanduse tööhõive potentsiaali parem kasutamine, palkade kujundamise mehhanismi läbivaatamine ja meetmete võtmine selle reformimiseks, et tagada palkade ja tootlikkuse parem seos, ning energeetika mitmekesistamine.

| (17) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Malta 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Malta riikliku reformikava, |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Malta 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Malta riikliku reformikava,

SOOVITAB MALTAL võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid.

| 1. | tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine 2011. aastal kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitustega, olla valmis võtma täiendavaid meetmeid võimalike kõrvalekaldumist vältimiseks ning võtta konkreetseid meetmeid 2012. aastaks kavandatud puudujäägi eesmärgi saavutamiseks. Viia valitsemisektori kõrge võlasuhe langustendentsi ja tagada piisav liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas. Keskpika perioodi konsolideerimisstrateegia usaldusväärsuse tõstmiseks määratleda 2013. aastast alates nõutavad üldmeetmed, kinnitada eelarve-eesmärgid siduvas, eeskirjadepõhises mitmeaastases eelarveraamistikus ja parandada eelarve täitmise järelevalvet; |
| --- | --- |

1.

tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine 2011. aastal kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitustega, olla valmis võtma täiendavaid meetmeid võimalike kõrvalekaldumist vältimiseks ning võtta konkreetseid meetmeid 2012. aastaks kavandatud puudujäägi eesmärgi saavutamiseks. Viia valitsemisektori kõrge võlasuhe langustendentsi ja tagada piisav liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas. Keskpika perioodi konsolideerimisstrateegia usaldusväärsuse tõstmiseks määratleda 2013. aastast alates nõutavad üldmeetmed, kinnitada eelarve-eesmärgid siduvas, eeskirjadepõhises mitmeaastases eelarveraamistikus ja parandada eelarve täitmise järelevalvet;

| 2. | võtta meetmeid pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse tagamiseks, näiteks kiirendades pensioniea järk-järgulist tõstmist ja sidudes selle oodatava elueaga. Lisada seadusjärgse pensioniea tõstmisele põhjalik aktiivsena vananemise strateegia, vähendada ennetähtaegse pensionile jäämise võimaluste kasutamist ja soodustada erapensioni kogumist; |
| --- | --- |

2.

võtta meetmeid pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse tagamiseks, näiteks kiirendades pensioniea järk-järgulist tõstmist ja sidudes selle oodatava elueaga. Lisada seadusjärgse pensioniea tõstmisele põhjalik aktiivsena vananemise strateegia, vähendada ennetähtaegse pensionile jäämise võimaluste kasutamist ja soodustada erapensioni kogumist;

| 3. | siduda hariduse andmine tööturu vajadustega, tehes eelkõige täiendavaid jõupingutusi kõrgharidusele juurdepääsu parandamiseks ja tugevdades kutseharidussüsteemi tõhusust. Võtta täiendavaid meetmeid kooli pooleli jätmise vähendamiseks, tuvastades, analüüsides ja hinnates selle põhjuseid 2012. aastaks ning luues meetmete edukuse korrapärase seire- ja aruandlusmehhanismi; |
| --- | --- |

3.

siduda hariduse andmine tööturu vajadustega, tehes eelkõige täiendavaid jõupingutusi kõrgharidusele juurdepääsu parandamiseks ja tugevdades kutseharidussüsteemi tõhusust. Võtta täiendavaid meetmeid kooli pooleli jätmise vähendamiseks, tuvastades, analüüsides ja hinnates selle põhjuseid 2012. aastaks ning luues meetmete edukuse korrapärase seire- ja aruandlusmehhanismi;

| 4. | konsulteerides sotsiaalpartneritega ja toimides kooskõlas siseriikliku tavaga vaadata läbi palgaläbirääkimiste ja palkade indekseerimise süsteem ning võtta meetmeid nende reformimiseks, et tagada palgatõusu parem seotus tootlikkuse ja konkurentsivõime muutustega; |
| --- | --- |

4.

konsulteerides sotsiaalpartneritega ja toimides kooskõlas siseriikliku tavaga vaadata läbi palgaläbirääkimiste ja palkade indekseerimise süsteem ning võtta meetmeid nende reformimiseks, et tagada palgatõusu parem seotus tootlikkuse ja konkurentsivõime muutustega;

| 5. | suurendada jõupingutusi Malta sõltuvuse vähendamiseks imporditud naftast, investeerides taastuvenergiasse ning kasutades täielikult ära olemasolevad ELi vahendid infrastruktuuri ajakohastamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. |
| --- | --- |

5.

suurendada jõupingutusi Malta sõltuvuse vähendamiseks imporditud naftast, investeerides taastuvenergiasse ning kasutades täielikult ära olemasolevad ELi vahendid infrastruktuuri ajakohastamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3.

3

---

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 21.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/13

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta

2011/C 215/05

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7 ja 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1),

võttes arvesse komisjoni 5. jaanuaril 2011 esitatud taotlust arvamuse esitamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) artikli 28 lõikega 2 (2),

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | 22. detsembril 2010 võttis komisjon vastu ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (edaspidi „ettepanek”). See ettepanek ühendab üheks tekstiks ja asendab kahte varasemat komisjoni ettepanekut finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus”, nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (3)) läbivaatamise kohta. Need kaks ettepanekut käsitlesid ühelt poolt finantsmääruse iga kolme aasta järel toimuvat läbivaatamist ja teiselt poolt finantsmääruse läbivaatamist, et viia see vastavusse Lissaboni lepinguga (4). |
| --- | --- |

1.

22. detsembril 2010 võttis komisjon vastu ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (edaspidi „ettepanek”). See ettepanek ühendab üheks tekstiks ja asendab kahte varasemat komisjoni ettepanekut finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus”, nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (3)) läbivaatamise kohta. Need kaks ettepanekut käsitlesid ühelt poolt finantsmääruse iga kolme aasta järel toimuvat läbivaatamist ja teiselt poolt finantsmääruse läbivaatamist, et viia see vastavusse Lissaboni lepinguga (4).

| 2. | Ettepanek saadeti 5. jaanuaril 2011 Euroopa andmekaitseinspektorile vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2. Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti mitteametlikult ka enne ettepaneku vastuvõtmist. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seadusandjal lisada kavandatava määruse algusosasse viide Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteerimise kohta. |
| --- | --- |

2.

Ettepanek saadeti 5. jaanuaril 2011 Euroopa andmekaitseinspektorile vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2. Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti mitteametlikult ka enne ettepaneku vastuvõtmist. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seadusandjal lisada kavandatava määruse algusosasse viide Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteerimise kohta.

| 3. | Ettepanekul on teatud mõju nii ELi kui ka riikide tasandi andmekaitsele ning seda käesolevas arvamuses käsitletaksegi. |
| --- | --- |

3.

Ettepanekul on teatud mõju nii ELi kui ka riikide tasandi andmekaitsele ning seda käesolevas arvamuses käsitletaksegi.

| 4. | Ettepanek sisaldab viiteid asjakohastele andmekaitsealastele õigusaktidele. Kuid nagu käesolevas arvamuses selgitatakse, vajab ettepanek edasist arutamist ja selgitamist, et oleks tagatud selle täielik vastavus andmekaitse õiguslikule raamistikule. |
| --- | --- |

4.

Ettepanek sisaldab viiteid asjakohastele andmekaitsealastele õigusaktidele. Kuid nagu käesolevas arvamuses selgitatakse, vajab ettepanek edasist arutamist ja selgitamist, et oleks tagatud selle täielik vastavus andmekaitse õiguslikule raamistikule.

II.   ETTEPANEKU ANALÜÜS

II.1.   Üldised viited asjakohastele ELi andmekaitse-eeskirjadele

| 5. | Kavandatav määrus hõlmab mitmeid teemasid, mis on seotud isikuandmete töötlemisega ELi institutsioonides, asutustes ja organites, aga samuti ka liikmesriigi tasandil tegutsevates üksustes. Neid töötlemistoiminguid analüüsitakse üksikasjalikumalt allpool. ELi institutsioonid, asutused ja organid juhinduvad andmete töötlemisel määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud andmekaitse-eeskirjadest. Riiklikul tasandil tegutsevate üksuste tegevust reguleerivad asjaomase liikmesriigi siseriiklikud sätted, mis käsitlevad direktiivi 95/46/EÜ rakendamist. |
| --- | --- |

5.

Kavandatav määrus hõlmab mitmeid teemasid, mis on seotud isikuandmete töötlemisega ELi institutsioonides, asutustes ja organites, aga samuti ka liikmesriigi tasandil tegutsevates üksustes. Neid töötlemistoiminguid analüüsitakse üksikasjalikumalt allpool. ELi institutsioonid, asutused ja organid juhinduvad andmete töötlemisel määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud andmekaitse-eeskirjadest. Riiklikul tasandil tegutsevate üksuste tegevust reguleerivad asjaomase liikmesriigi siseriiklikud sätted, mis käsitlevad direktiivi 95/46/EÜ rakendamist.

| 6. | Euroopa andmekaitseinspektor on rahul sellega, et kavandatav määrus sisaldab viiteid ühele või mõlemale neist kahest õigusaktist (5). Ettepaneku viidetes õigusaktidele puudub aga süsteemsus ja järjepidevus. Seetõttu innustab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat määruse viidete suhtes terviklikumat lähenemisviisi kohaldama. |
| --- | --- |

6.

Euroopa andmekaitseinspektor on rahul sellega, et kavandatav määrus sisaldab viiteid ühele või mõlemale neist kahest õigusaktist (5). Ettepaneku viidetes õigusaktidele puudub aga süsteemsus ja järjepidevus. Seetõttu innustab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat määruse viidete suhtes terviklikumat lähenemisviisi kohaldama.

| 7. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seadusandjal lisada määruse preambulisse viide direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001 järgmises sõnastuses:
  „Käesoleva määruse kohaldamine ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) sätestatud nõuete täitmist.” |
| --- | --- |

7.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seadusandjal lisada määruse preambulisse viide direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001 järgmises sõnastuses:

„Käesoleva määruse kohaldamine ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) sätestatud nõuete täitmist.”

| 8. | Lisaks sellele soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada artikli 57 lõike 2 punktile f viited direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001, nagu seda on tehtud ettepaneku artikli 31 lõikes 3. |
| --- | --- |

8.

Lisaks sellele soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada artikli 57 lõike 2 punktile f viited direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001, nagu seda on tehtud ettepaneku artikli 31 lõikes 3.

II.2.   Pettuste ja eeskirjade eiramiste ennetamine, tuvastamine ja kõrvaldamine

| 9. | Ettepaneku artikkel 28 käsitleb eelarve täitmise sisekontrolli. Lõike 2 punkt d sätestab, et seoses eelarve täitmisega on sisekontrolli eesmärk pettuste ja eeskirjade eiramiste ennetamise, tuvastamise ja kõrvaldamise piisavalt kindel tagamine. |
| --- | --- |

9.

Ettepaneku artikkel 28 käsitleb eelarve täitmise sisekontrolli. Lõike 2 punkt d sätestab, et seoses eelarve täitmisega on sisekontrolli eesmärk pettuste ja eeskirjade eiramiste ennetamise, tuvastamise ja kõrvaldamise piisavalt kindel tagamine.

| 10. | Eelarve kaudse täitmise kohta juhul, kui komisjon jagab eelarve haldamist liikmesriikidega või muude üksuste ja isikutega kui liikmesriigid, on sätestatud vastavalt artikli 56 lõikes 2 ja artikli 57 lõikes 3, et eelarve täitmisega seotud ülesandeid täites ennetavad, tuvastavad ja kõrvaldavad liikmesriigid ning üksused ja muud isikud pettusi ja eeskirjade eiramisi. Kuid seejuures ei ole märgitud, et need meetmed peaksid olema täielikus vastavuses direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklike sätetega. |
| --- | --- |

10.

Eelarve kaudse täitmise kohta juhul, kui komisjon jagab eelarve haldamist liikmesriikidega või muude üksuste ja isikutega kui liikmesriigid, on sätestatud vastavalt artikli 56 lõikes 2 ja artikli 57 lõikes 3, et eelarve täitmisega seotud ülesandeid täites ennetavad, tuvastavad ja kõrvaldavad liikmesriigid ning üksused ja muud isikud pettusi ja eeskirjade eiramisi. Kuid seejuures ei ole märgitud, et need meetmed peaksid olema täielikus vastavuses direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklike sätetega.

| 11. | Selle kohta on artikli 56 lõike 4 punktis f (mis peaks punktide loogilist järjekorda järgides olema lõike 4 punkt e) sätestatud, et liikmesriikide akrediteeritud asutused, kes ainuisikuliselt vastutavad rahaliste vahendite asjakohase halduse ja kontrolli eest, „tagavad direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetele vastava isikuandmete kaitse”. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab kõnealuse viite rõhutamiseks sõnastada see järgmiselt: „tagada, et isikuandmete töötlemine mis tahes viisil vastab direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklikele sätetele”. |
| --- | --- |

11.

Selle kohta on artikli 56 lõike 4 punktis f (mis peaks punktide loogilist järjekorda järgides olema lõike 4 punkt e) sätestatud, et liikmesriikide akrediteeritud asutused, kes ainuisikuliselt vastutavad rahaliste vahendite asjakohase halduse ja kontrolli eest, „tagavad direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetele vastava isikuandmete kaitse”. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab kõnealuse viite rõhutamiseks sõnastada see järgmiselt: „tagada, et isikuandmete töötlemine mis tahes viisil vastab direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklikele sätetele”.

| 12. | Muude üksuste ja isikute kui liikmesriikide kohta sätestab artikli 57 lõike 2 punkt f, et need üksused ja isikud peaksid „tagama isikuandmete mõistliku kaitse”. Euroopa andmekaitseinspektor suhtub sellesse sõnastusse väga kriitiliselt, sest tema arvates jätab see ruumi võimalusele kohaldada andmekaitse-eeskirju väiksema rangusega. Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor sõnastada see fraas järgmiselt: „tagada, et isikuandmete töötlemine mis tahes viisil vastab direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklikele sätetele”. |
| --- | --- |

12.

Muude üksuste ja isikute kui liikmesriikide kohta sätestab artikli 57 lõike 2 punkt f, et need üksused ja isikud peaksid „tagama isikuandmete mõistliku kaitse”. Euroopa andmekaitseinspektor suhtub sellesse sõnastusse väga kriitiliselt, sest tema arvates jätab see ruumi võimalusele kohaldada andmekaitse-eeskirju väiksema rangusega. Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor sõnastada see fraas järgmiselt: „tagada, et isikuandmete töötlemine mis tahes viisil vastab direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklikele sätetele”.

II.3.   Rikkumistest teavitajad

| 13. | Ettepaneku artikli 63 lõikes 8 käsitletakse rikkumistest teavitajate tegevust. See säte kohustab töötajat, kes leiab, et otsus, mille kohaldamist või millega nõustumist tema ülemus temalt nõuab, on eeskirjade vastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete või kutse-eeskirjadega, mida ta peab täitma, teavitama sellest eelarvevahendite käsutajat (või ettepaneku artikli 70 lõike 6 kohaselt moodustatud finantsrikkumiste uurimise eritoimkonda). Kui on tegemist ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooniga, mis võib kahjustada Euroopa Liidu huve, peab töötaja teavitama sellest asutusi ja organeid, kes on selleks kohaldatavate õigusaktidega määratud. |
| --- | --- |

13.

Ettepaneku artikli 63 lõikes 8 käsitletakse rikkumistest teavitajate tegevust. See säte kohustab töötajat, kes leiab, et otsus, mille kohaldamist või millega nõustumist tema ülemus temalt nõuab, on eeskirjade vastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete või kutse-eeskirjadega, mida ta peab täitma, teavitama sellest eelarvevahendite käsutajat (või ettepaneku artikli 70 lõike 6 kohaselt moodustatud finantsrikkumiste uurimise eritoimkonda). Kui on tegemist ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooniga, mis võib kahjustada Euroopa Liidu huve, peab töötaja teavitama sellest asutusi ja organeid, kes on selleks kohaldatavate õigusaktidega määratud.

| 14. | Euroopa andmekaitseinspektor soovib rõhutada, et rikkumistest teavitajad on keerulises olukorras. Isikud, kes saavad teavet rikkumisest teavitajalt, peaksid tagama teavitava isiku konfidentsiaalsuse, eelkõige ei tohiks tema isikut teatavaks teha neile, kelle väidetavast rikkumisest teavitaja on teatanud (6). Teavitava isiku konfidentsiaalsus ei kaitse üksnes teavitajat ennast, vaid tagab ka teavitajate süsteemi toimimise tõhususe. Kui konfidentsiaalsus ei ole piisavalt tagatud, vähendab see töötajate soovi eeskirjade eiramistest või ebaseaduslikust tegevusest teada anda. |
| --- | --- |

14.

Euroopa andmekaitseinspektor soovib rõhutada, et rikkumistest teavitajad on keerulises olukorras. Isikud, kes saavad teavet rikkumisest teavitajalt, peaksid tagama teavitava isiku konfidentsiaalsuse, eelkõige ei tohiks tema isikut teatavaks teha neile, kelle väidetavast rikkumisest teavitaja on teatanud (6). Teavitava isiku konfidentsiaalsus ei kaitse üksnes teavitajat ennast, vaid tagab ka teavitajate süsteemi toimimise tõhususe. Kui konfidentsiaalsus ei ole piisavalt tagatud, vähendab see töötajate soovi eeskirjade eiramistest või ebaseaduslikust tegevusest teada anda.

| 15. | Rikkumisest teavitava isiku konfidentsiaalsuse tagamine ei ole siiski absoluutne nõue. Pärast esimest sisejuurdlust võidakse võtta täiendavaid menetluslikke või õigusalaseid meetmeid, mis nõuavad teavitava isiku paljastamist näiteks kohtuasutustele. Seega tuleb austada kohtumenetlusi reguleerivaid siseriiklikke eeskirju (7). |
| --- | --- |

15.

Rikkumisest teavitava isiku konfidentsiaalsuse tagamine ei ole siiski absoluutne nõue. Pärast esimest sisejuurdlust võidakse võtta täiendavaid menetluslikke või õigusalaseid meetmeid, mis nõuavad teavitava isiku paljastamist näiteks kohtuasutustele. Seega tuleb austada kohtumenetlusi reguleerivaid siseriiklikke eeskirju (7).

| 16. | Ka võib tekkida olukord, kus rikkumises süüdistataval isikul on õigus teada saada teavitaja nimi. See võib juhtuda siis, kui teavitaja isiku tuvastamist vajatakse selleks, et algatada tema vastu õigusmenetlus pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et teavitaja on kuritahtlikult esitanud valeandmeid (8). |
| --- | --- |

16.

Ka võib tekkida olukord, kus rikkumises süüdistataval isikul on õigus teada saada teavitaja nimi. See võib juhtuda siis, kui teavitaja isiku tuvastamist vajatakse selleks, et algatada tema vastu õigusmenetlus pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et teavitaja on kuritahtlikult esitanud valeandmeid (8).

| 17. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab muuta käesolevat ettepanekut selliselt, et oleks tagatud teavitaja isiku konfidentsiaalsuse säilitamine juurdluste ajal niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus kohtumenetlusi reguleerivate siseriiklike eeskirjadega, ja seni, kuni rikkumises süüdistataval isikul ei ole õigust teavitaja isikut teada, sest teavitaja isiku tuvastamine on küll vajalik õigusmenetluse algatamiseks teavitaja vastu, kuid see saab toimuda alles siis, kui on kindlaks tehtud, et teavitaja on kuritahtlikult esitanud kõnealuse isiku kohta valeandmeid. |
| --- | --- |

17.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab muuta käesolevat ettepanekut selliselt, et oleks tagatud teavitaja isiku konfidentsiaalsuse säilitamine juurdluste ajal niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus kohtumenetlusi reguleerivate siseriiklike eeskirjadega, ja seni, kuni rikkumises süüdistataval isikul ei ole õigust teavitaja isikut teada, sest teavitaja isiku tuvastamine on küll vajalik õigusmenetluse algatamiseks teavitaja vastu, kuid see saab toimuda alles siis, kui on kindlaks tehtud, et teavitaja on kuritahtlikult esitanud kõnealuse isiku kohta valeandmeid.

II.4.   Eelarvest tulenevate vahendite saajate kohta teabe avaldamine

| 18. | Vastavalt artikli 31 lõikele 2 (Euroopa Liidu vahendite saajate avalikustamine ja muu teave) teeb komisjon, kui ta täidab eelarvet otseselt või delegeerimise kaudu, asjakohasel viisil kättesaadavaks tema valduses oleva teabe eelarvest tulenevate vahendite saajate kohta. |
| --- | --- |

18.

Vastavalt artikli 31 lõikele 2 (Euroopa Liidu vahendite saajate avalikustamine ja muu teave) teeb komisjon, kui ta täidab eelarvet otseselt või delegeerimise kaudu, asjakohasel viisil kättesaadavaks tema valduses oleva teabe eelarvest tulenevate vahendite saajate kohta.

| 19. | Artikli 31 lõikes 3 on sätestatud, et see teave „tehakse kättesaadavaks, järgides nõuetekohaselt konfidentsiaalsuse nõudeid, eelkõige isikuandmete kaitset, nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001, ning turvalisuse nõudeid, võttes arvesse iga [...] eelarve täitmise viisi eripärasid ning järgides vajaduse korral asjakohaseid valdkondlikke eeskirju”. |
| --- | --- |

19.

Artikli 31 lõikes 3 on sätestatud, et see teave „tehakse kättesaadavaks, järgides nõuetekohaselt konfidentsiaalsuse nõudeid, eelkõige isikuandmete kaitset, nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001, ning turvalisuse nõudeid, võttes arvesse iga [...] eelarve täitmise viisi eripärasid ning järgides vajaduse korral asjakohaseid valdkondlikke eeskirju”.

| 20. | ELi vahendite saajate avalikustamist käsitles Euroopa Kohus oma 2010. aasta otsuses kohtuasjas Schecke ja Eifert
   (9). Ilma eespool nimetatud kohtuasja üksikasjadesse laskumata tuleks rõhutada, et Euroopa Kohus kaalus hoolikalt, kas ELi õigusaktid, mis sisaldavad teabe avalikuks tegemise kohustust, on kooskõlas ELi põhiõiguste harta (edaspidi „ELi harta”) artiklitega 7 ja 8. |
| --- | --- |

20.

ELi vahendite saajate avalikustamist käsitles Euroopa Kohus oma 2010. aasta otsuses kohtuasjas Schecke ja Eifert
   (9). Ilma eespool nimetatud kohtuasja üksikasjadesse laskumata tuleks rõhutada, et Euroopa Kohus kaalus hoolikalt, kas ELi õigusaktid, mis sisaldavad teabe avalikuks tegemise kohustust, on kooskõlas ELi põhiõiguste harta (edaspidi „ELi harta”) artiklitega 7 ja 8.

| 21. | Euroopa Kohus uuris teabe avalikustamise eesmärki ja seejärel meetme proportsionaalsust. Euroopa Kohus leidis, et enne füüsilist isikut käsitleva teabe avalikustamist on institutsioonid kohustatud kaaluma omavahel liidu huvi teabe avalikustamise vastu ja ELi hartaga tunnustatud õiguste riivet (10). Euroopa Kohus rõhutas, et isikuandmete suhtes võib piiranguid ja erandeid kohaldada üksnes juhul, kui see on hädavajalik (11). |
| --- | --- |

21.

Euroopa Kohus uuris teabe avalikustamise eesmärki ja seejärel meetme proportsionaalsust. Euroopa Kohus leidis, et enne füüsilist isikut käsitleva teabe avalikustamist on institutsioonid kohustatud kaaluma omavahel liidu huvi teabe avalikustamise vastu ja ELi hartaga tunnustatud õiguste riivet (10). Euroopa Kohus rõhutas, et isikuandmete suhtes võib piiranguid ja erandeid kohaldada üksnes juhul, kui see on hädavajalik (11).

| 22. | Euroopa Kohus leidis, et institutsioonid peaksid vaagima toetusesaajaid käsitlevate andmete avaldamise erinevaid meetodeid, et leida viis, mis vastaks avaldamise eesmärgile, kuid riivaks vähem toetusesaajate eraelu puutumatuse õigust üldiselt ja konkreetsemalt nende õigust isikuandmete kaitsele (12). Kohtuasja konkreetses kontekstis viitas Euroopa Kohus toetusesaajate isikuandmete avaldamise piirangutele, sõltuvalt toetuse saamise ajavahemikust või toetuse sagedusest või liigist ja tähtsusest (13). |
| --- | --- |

22.

Euroopa Kohus leidis, et institutsioonid peaksid vaagima toetusesaajaid käsitlevate andmete avaldamise erinevaid meetodeid, et leida viis, mis vastaks avaldamise eesmärgile, kuid riivaks vähem toetusesaajate eraelu puutumatuse õigust üldiselt ja konkreetsemalt nende õigust isikuandmete kaitsele (12). Kohtuasja konkreetses kontekstis viitas Euroopa Kohus toetusesaajate isikuandmete avaldamise piirangutele, sõltuvalt toetuse saamise ajavahemikust või toetuse sagedusest või liigist ja tähtsusest (13).

| 23. | Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab veel kord, et privaatsuse ja andmekaitse roll ei seisne avalikkuse juurdepääsu takistamises mis tahes isikuandmeid sisaldavale teabele ega ELi halduse läbipaistvuse liigses piiramises. Euroopa andmekaitseinspektor toetab seisukohta, mille kohaselt läbipaistvuse põhimõte „võimaldab kodanikel osaleda rohkem otsustamisprotsessis ja tagab juhtorganitele suurema legitiimsuse ning tulemuslikkuse ja suurema vastutuse kodanike ees demokraatlikus süsteemis” ning toetusesaajate nimede avaldamine Internetis, kui see on tehtud asjakohaselt, „aitab kaasa sellele, et haldusasutused kasutaksid avaliku sektori rahalisi vahendeid otstarbekohaselt” ja „tugevdab kontrolli selle raha kasutamise üle” (14). |
| --- | --- |

23.

Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab veel kord, et privaatsuse ja andmekaitse roll ei seisne avalikkuse juurdepääsu takistamises mis tahes isikuandmeid sisaldavale teabele ega ELi halduse läbipaistvuse liigses piiramises. Euroopa andmekaitseinspektor toetab seisukohta, mille kohaselt läbipaistvuse põhimõte „võimaldab kodanikel osaleda rohkem otsustamisprotsessis ja tagab juhtorganitele suurema legitiimsuse ning tulemuslikkuse ja suurema vastutuse kodanike ees demokraatlikus süsteemis” ning toetusesaajate nimede avaldamine Internetis, kui see on tehtud asjakohaselt, „aitab kaasa sellele, et haldusasutused kasutaksid avaliku sektori rahalisi vahendeid otstarbekohaselt” ja „tugevdab kontrolli selle raha kasutamise üle” (14).

| 24. | Sellest lähtuvalt rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et Euroopa Kohtu kaalutlused, millele eelmistes punktides on viidatud, käivad otseselt käesoleva ettepaneku kohta. Direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001 viitamine ei taga iseenesest veel seda, et kavandatud avaldamine vastab nõuetele, mida Euroopa Kohus selgitas seoses Schecke kohtuasjaga. Sellega seoses tuleks rõhutada, et Euroopa Kohus mitte üksnes ei kuulutanud kehtetuks komisjoni määrust, mis sisaldas üksikasjalikke eeskirju põllumajandusfondidest abi saajate kohta käiva teabe avaldamise kohta, (15) vaid tühistas ka määruse sätte, mis on komisjoni määruse õiguslikuks aluseks ja mis sisaldas üldist nõuet füüsilisest isikust abisaajate kohta käiva teabe avalikustamise kohta (16). |
| --- | --- |

24.

Sellest lähtuvalt rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et Euroopa Kohtu kaalutlused, millele eelmistes punktides on viidatud, käivad otseselt käesoleva ettepaneku kohta. Direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001 viitamine ei taga iseenesest veel seda, et kavandatud avaldamine vastab nõuetele, mida Euroopa Kohus selgitas seoses Schecke kohtuasjaga. Sellega seoses tuleks rõhutada, et Euroopa Kohus mitte üksnes ei kuulutanud kehtetuks komisjoni määrust, mis sisaldas üksikasjalikke eeskirju põllumajandusfondidest abi saajate kohta käiva teabe avaldamise kohta, (15) vaid tühistas ka määruse sätte, mis on komisjoni määruse õiguslikuks aluseks ja mis sisaldas üldist nõuet füüsilisest isikust abisaajate kohta käiva teabe avalikustamise kohta (16).

| 25. | Euroopa andmekaitseinspektor kahtleb sügavalt, kas käesolev ettepanek vastab kriteeriumidele, mida Euroopa Kohus selgitas seoses Schecke kohtuasjaga. Artiklis 31 ja selle naaberartiklites on jäetud kavandatud isikuandmete avaldamise eesmärk selgelt ja täpselt määratlemata. Lisaks on ebaselge, millal ja millises vormis teave avalikustatakse. Seetõttu ei ole võimalik hinnata, kas erinevate kaasatud huvide vahel on saavutatud õige tasakaal, ega kontrollida, kas avaldamine on proportsionaalne, mille vajalikkuse on Euroopa Kohus seoses Schecke kohtuasjaga selgesõnaliselt välja toonud. Lisaks on ebaselge, kuidas tagatakse kaasatud andmesubjektide õigused. |
| --- | --- |

25.

Euroopa andmekaitseinspektor kahtleb sügavalt, kas käesolev ettepanek vastab kriteeriumidele, mida Euroopa Kohus selgitas seoses Schecke kohtuasjaga. Artiklis 31 ja selle naaberartiklites on jäetud kavandatud isikuandmete avaldamise eesmärk selgelt ja täpselt määratlemata. Lisaks on ebaselge, millal ja millises vormis teave avalikustatakse. Seetõttu ei ole võimalik hinnata, kas erinevate kaasatud huvide vahel on saavutatud õige tasakaal, ega kontrollida, kas avaldamine on proportsionaalne, mille vajalikkuse on Euroopa Kohus seoses Schecke kohtuasjaga selgesõnaliselt välja toonud. Lisaks on ebaselge, kuidas tagatakse kaasatud andmesubjektide õigused.

| 26. | Isegi kui rakendusalased õigusaktid on kavandatud – mida ei ole küll selgesõnaliselt nimetatud –, peaksid eespool mainitud olulised selgitused sisalduma õiguslikus aluses, milleks selliste andmete avalikustamise puhul peaks olema finantsmäärus. |
| --- | --- |

26.

Isegi kui rakendusalased õigusaktid on kavandatud – mida ei ole küll selgesõnaliselt nimetatud –, peaksid eespool mainitud olulised selgitused sisalduma õiguslikus aluses, milleks selliste andmete avalikustamise puhul peaks olema finantsmäärus.

| 27. | Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal täpsustada eesmärki ja selgitada kavandatud avalikustamise vajalikkust; näidata, kuidas ja millises ulatuses isikuandmed avalikustatakse; tagada andmete avalikustamine üksnes siis, kui see on proportsionaalne ja kindlustada andmesubjektidele ELi andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud õiguste kasutamise võimalus. |
| --- | --- |

27.

Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal täpsustada eesmärki ja selgitada kavandatud avalikustamise vajalikkust; näidata, kuidas ja millises ulatuses isikuandmed avalikustatakse; tagada andmete avalikustamine üksnes siis, kui see on proportsionaalne ja kindlustada andmesubjektidele ELi andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud õiguste kasutamise võimalus.

II.5.   Haldus- ja rahalisi karistusi käsitlevate otsuste või otsuste kokkuvõtete avaldamine

| 28. | Ettepaneku artikkel 103 käsitleb lepingu sõlminud hankija võimalust määrata haldus- või rahalisi karistusi a) töövõtjatele, taotlejatele või pakkujatele juhul, kui need on hankemenetluses osalemiseks vajalike, hankija nõutavate andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed esitamata jätnud (vt artikli 101 punkt b), või b) töövõtjatele, kelle puhul on leitud, et nad on eelarvest rahastatavate lepingute kohaseid kohustusi olulisel määral rikkunud. |
| --- | --- |

28.

Ettepaneku artikkel 103 käsitleb lepingu sõlminud hankija võimalust määrata haldus- või rahalisi karistusi a) töövõtjatele, taotlejatele või pakkujatele juhul, kui need on hankemenetluses osalemiseks vajalike, hankija nõutavate andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed esitamata jätnud (vt artikli 101 punkt b), või b) töövõtjatele, kelle puhul on leitud, et nad on eelarvest rahastatavate lepingute kohaseid kohustusi olulisel määral rikkunud.

| 29. | Artikli 103 lõige 1 sätestab, et asjaomasele isikule tuleb anda võimalus oma seisukohtade esitamiseks. Artikli 103 lõike 2 kohaselt võib kõnealuse isiku karistamiseks keelata tal kuni kümneks aastaks osalemise eelarvest rahastatavates hankemenetlustes ja toetuste andmise menetlustes, ja/või määrata talle rahalise karistuse, mille suurus võib ulatuda kuni asjaomase lepingu maksumuseni. |
| --- | --- |

29.

Artikli 103 lõige 1 sätestab, et asjaomasele isikule tuleb anda võimalus oma seisukohtade esitamiseks. Artikli 103 lõike 2 kohaselt võib kõnealuse isiku karistamiseks keelata tal kuni kümneks aastaks osalemise eelarvest rahastatavates hankemenetlustes ja toetuste andmise menetlustes, ja/või määrata talle rahalise karistuse, mille suurus võib ulatuda kuni asjaomase lepingu maksumuseni.

| 30. | Praeguse olukorraga võrreldes on ettepanekus uueks elemendiks artikli 103 lõikes 3 osutatud institutsioonidele võimaluse andmine avaldada otsuseid või otsuste kokkuvõtteid, milles on esitatud ettevõtja nimi, asjaolude lühikirjeldus ja menetlusest kõrvalejätmise kestus või rahalise karistuse summa. |
| --- | --- |

30.

Praeguse olukorraga võrreldes on ettepanekus uueks elemendiks artikli 103 lõikes 3 osutatud institutsioonidele võimaluse andmine avaldada otsuseid või otsuste kokkuvõtteid, milles on esitatud ettevõtja nimi, asjaolude lühikirjeldus ja menetlusest kõrvalejätmise kestus või rahalise karistuse summa.

| 31. | Kuna sellega kaasneb füüsilisi isikuid käsitleva teabe avalikustamine, tekitab kõnealune säte teatavaid andmekaitsega seonduvaid küsimusi. Esiteks, kuna on kasutatud sõna „võib”, on selge, et avaldamine ei ole kohustuslik. Kuid see jätab lahtiseks mitmed küsimused, mida ettepaneku tekstis ei selgitata. Näiteks, mis on sellise avalikustamise eesmärk? Milliste kriteeriumide põhjal teevad asjaomased institutsioonid oma otsuseid avalikustamise kohta? Kui kaua on kõnealune teave avalikult kättesaadav ja millisel andmekandjal? Kes kontrollib teabe täpsust ja ajakohastab seda? Kes teavitab asjaomast isikut avalikustamisest? Kõik need küsimused on seotud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 6 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 4 andmete kvaliteedi kohta esitatud nõuetega. |
| --- | --- |

31.

Kuna sellega kaasneb füüsilisi isikuid käsitleva teabe avalikustamine, tekitab kõnealune säte teatavaid andmekaitsega seonduvaid küsimusi. Esiteks, kuna on kasutatud sõna „võib”, on selge, et avaldamine ei ole kohustuslik. Kuid see jätab lahtiseks mitmed küsimused, mida ettepaneku tekstis ei selgitata. Näiteks, mis on sellise avalikustamise eesmärk? Milliste kriteeriumide põhjal teevad asjaomased institutsioonid oma otsuseid avalikustamise kohta? Kui kaua on kõnealune teave avalikult kättesaadav ja millisel andmekandjal? Kes kontrollib teabe täpsust ja ajakohastab seda? Kes teavitab asjaomast isikut avalikustamisest? Kõik need küsimused on seotud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 6 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 4 andmete kvaliteedi kohta esitatud nõuetega.

| 32. | Tuleks rõhutada, et sellise teabe avaldamisel on asjaomasele isikule täiendav negatiivne mõju. Avaldamist tuleks lubada üksnes juhul, kui see on otseselt vajalik kavandatud eesmärgi saavutamiseks. Käesoleva dokumendi osas II.4 esitatud märkused Euroopa Kohtu otsuse kohta Schecke kohtuasjas on asjakohased ka siin. |
| --- | --- |

32.

Tuleks rõhutada, et sellise teabe avaldamisel on asjaomasele isikule täiendav negatiivne mõju. Avaldamist tuleks lubada üksnes juhul, kui see on otseselt vajalik kavandatud eesmärgi saavutamiseks. Käesoleva dokumendi osas II.4 esitatud märkused Euroopa Kohtu otsuse kohta Schecke kohtuasjas on asjakohased ka siin.

| 33. | Kavandatud artikli 103 lõike 3 tekst ei vasta praegusel kujul täielikult andmekaitsealaste õigusaktide nõuetele. Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal täpsustada eesmärki ja selgitada kavandatud avalikustamise vajalikkust; näidata kuidas ja millises ulatuses isikuandmed avalikustatakse; tagada andmete avalikustamine üksnes siis, kui see on proportsionaalne, ja kindlustada andmesubjektidele ELi andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud õiguste kasutamise võimalus. |
| --- | --- |

33.

Kavandatud artikli 103 lõike 3 tekst ei vasta praegusel kujul täielikult andmekaitsealaste õigusaktide nõuetele. Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal täpsustada eesmärki ja selgitada kavandatud avalikustamise vajalikkust; näidata kuidas ja millises ulatuses isikuandmed avalikustatakse; tagada andmete avalikustamine üksnes siis, kui see on proportsionaalne, ja kindlustada andmesubjektidele ELi andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud õiguste kasutamise võimalus.

II.6.   Menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogu

| 34. | Ettepanekus nähakse ette ka menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogu loomine, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid nende taotlejate ja pakkujate kohta, kes on pakkumismenetlusest kõrvale jäetud (vt artikkel 102). See andmekogu on juba loodud praegu kehtiva finantsmääruse põhjal ning seda on edasi arendatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1302/2008. Euroopa andmekaitseinspektor analüüsis menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogu raames toimuvaid isikuandmete töötlemisega seotud toiminguid oma 26. mail 2010 eelkontrolli kohta esitatud arvamuses (17). |
| --- | --- |

34.

Ettepanekus nähakse ette ka menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogu loomine, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid nende taotlejate ja pakkujate kohta, kes on pakkumismenetlusest kõrvale jäetud (vt artikkel 102). See andmekogu on juba loodud praegu kehtiva finantsmääruse põhjal ning seda on edasi arendatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1302/2008. Euroopa andmekaitseinspektor analüüsis menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogu raames toimuvaid isikuandmete töötlemisega seotud toiminguid oma 26. mail 2010 eelkontrolli kohta esitatud arvamuses (17).

| 35. | Menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogu andmete vastuvõtjaid on palju. Sõltuvalt sellest, kes andmekogule juurdepääsu taotleb, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikleid 7, 8 või 9. |
| --- | --- |

35.

Menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogu andmete vastuvõtjaid on palju. Sõltuvalt sellest, kes andmekogule juurdepääsu taotleb, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikleid 7, 8 või 9.

| 36. | Euroopa andmekaitseinspektor järeldas eespool mainitud eelkontrolli raames esitatud arvamuses, et praegused artikli 7 (andmekoguga konsulteerivad teised ELi institutsioonid ja asutused) ja artikli 8 (menetlusest kõrvalejätmise keskandmekoguga konsulteerivad liikmesriikide asutused ja teatavad muud organid) rakendamise tavad on kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 sätetega. |
| --- | --- |

36.

Euroopa andmekaitseinspektor järeldas eespool mainitud eelkontrolli raames esitatud arvamuses, et praegused artikli 7 (andmekoguga konsulteerivad teised ELi institutsioonid ja asutused) ja artikli 8 (menetlusest kõrvalejätmise keskandmekoguga konsulteerivad liikmesriikide asutused ja teatavad muud organid) rakendamise tavad on kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 sätetega.

| 37. | Sama ei saa aga järeldada andmete edastamise kohta kolmandate riikide ametiasutustele, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklit 9, mis käsitleb andmete edastamist kolmandate riikide asutustele ja/või rahvusvahelistele organisatsioonidele. Artikli 102 lõikes 2 sätestatakse, et ka kolmandatel riikidel on juurdepääs menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogule. |
| --- | --- |

37.

Sama ei saa aga järeldada andmete edastamise kohta kolmandate riikide ametiasutustele, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklit 9, mis käsitleb andmete edastamist kolmandate riikide asutustele ja/või rahvusvahelistele organisatsioonidele. Artikli 102 lõikes 2 sätestatakse, et ka kolmandatel riikidel on juurdepääs menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogule.

| 38. | Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 9 lõige 1 sätestab, et „vastuvõtjatele, kes ei ole ühenduse institutsioonid ja asutused ja kes ei ole direktiivi 95/46/EÜ alusel vastuvõetud siseriiklike õigusaktide kohased vastuvõtjad, edastatakse isikuandmeid üksnes juhul, kui vastuvõtja asukohariigis või vastuvõtvas rahvusvahelises organisatsioonis on tagatud nõuetekohasel tasemel kaitse ning andmeid edastatakse üksnes vastutava töötleja pädevusse kuuluvate ülesannete täitmiseks”. Erandina artikli 9 lõikest 1 lubab artikli 9 lõige 6 edastada andmeid riikidele, kes ei taga nõuetekohasel tasemel kaitset, kui „edastamine on vajalik või seaduste järgi nõutav üldiste huvidega seotud olulistel põhjustel (...)”. |
| --- | --- |

38.

Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 9 lõige 1 sätestab, et „vastuvõtjatele, kes ei ole ühenduse institutsioonid ja asutused ja kes ei ole direktiivi 95/46/EÜ alusel vastuvõetud siseriiklike õigusaktide kohased vastuvõtjad, edastatakse isikuandmeid üksnes juhul, kui vastuvõtja asukohariigis või vastuvõtvas rahvusvahelises organisatsioonis on tagatud nõuetekohasel tasemel kaitse ning andmeid edastatakse üksnes vastutava töötleja pädevusse kuuluvate ülesannete täitmiseks”. Erandina artikli 9 lõikest 1 lubab artikli 9 lõige 6 edastada andmeid riikidele, kes ei taga nõuetekohasel tasemel kaitset, kui „edastamine on vajalik või seaduste järgi nõutav üldiste huvidega seotud olulistel põhjustel (...)”.

| 39. | Eespool nimetatud eelkontrolli raames esitatud arvamuses rõhutas Euroopa andmekaitseinspektor edasiste meetmete võtmise vajalikkust, mis tagaksid vastuvõtja poolse piisaval tasemel kaitse andmete edastamisel kolmandale riigile või organisatsioonile. Euroopa andmekaitseinspektor soovib rõhutada, et järelduse tegemisel kaitse piisavuse kohta hinnatakse iga üksikjuhtumit eraldi, analüüsides põhjalikult andmeedastustoimingu või -toimingute komplektiga seotud asjaolusid. Finantsmäärus ei saa komisjoni sellest kohustusest vabastada. Samuti, kui andmete edastamine toimub ühe artiklis 9 ette nähtud erandi põhjal, peaks see põhinema konkreetse üksikjuhtumi hindamisel. |
| --- | --- |

39.

Eespool nimetatud eelkontrolli raames esitatud arvamuses rõhutas Euroopa andmekaitseinspektor edasiste meetmete võtmise vajalikkust, mis tagaksid vastuvõtja poolse piisaval tasemel kaitse andmete edastamisel kolmandale riigile või organisatsioonile. Euroopa andmekaitseinspektor soovib rõhutada, et järelduse tegemisel kaitse piisavuse kohta hinnatakse iga üksikjuhtumit eraldi, analüüsides põhjalikult andmeedastustoimingu või -toimingute komplektiga seotud asjaolusid. Finantsmäärus ei saa komisjoni sellest kohustusest vabastada. Samuti, kui andmete edastamine toimub ühe artiklis 9 ette nähtud erandi põhjal, peaks see põhinema konkreetse üksikjuhtumi hindamisel.

| 40. | Seoses sellega soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal lisada artiklile 102 täiendav lõige, mis käsitleks konkreetselt isikuandmete kaitset. Lõige võiks alata lausega, mis on juba olemas artikli 102 esimeses lõikes, nimelt et „keskandmekogu moodustab ja seda käitab komisjon kooskõlas Euroopa Liidu isikuandmete kaitse-eeskirjadega”. Sellele tuleks lisada, et kolmandate riikide ametiasutuste juurdepääs andmekogule on lubatud üksnes siis, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 9 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

40.

Seoses sellega soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal lisada artiklile 102 täiendav lõige, mis käsitleks konkreetselt isikuandmete kaitset. Lõige võiks alata lausega, mis on juba olemas artikli 102 esimeses lõikes, nimelt et „keskandmekogu moodustab ja seda käitab komisjon kooskõlas Euroopa Liidu isikuandmete kaitse-eeskirjadega”. Sellele tuleks lisada, et kolmandate riikide ametiasutuste juurdepääs andmekogule on lubatud üksnes siis, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 9 sätestatud tingimused.

III.   JÄRELDUS

| 41. | Kõnealusel ettepanekul on teatav mõju nii ELi kui ka riikide tasandi andmekaitsele ning seda käesolevas arvamuses käsitletaksegi. Ettepanek sisaldab viiteid asjakohastele andmekaitsealastele õigusaktidele. Kuid nagu ka käesolevas arvamuses on selgitatud, on andmekaitse õigusliku raamistikuga täieliku vastavuse saavutamiseks vaja jätkata ettepaneku täiustamist ja selgemaks muutmist. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab järgmist:






  — | lisada määruse preambulisse viide direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001; |
| --- | --- | --- |

41.

Kõnealusel ettepanekul on teatav mõju nii ELi kui ka riikide tasandi andmekaitsele ning seda käesolevas arvamuses käsitletaksegi. Ettepanek sisaldab viiteid asjakohastele andmekaitsealastele õigusaktidele. Kuid nagu ka käesolevas arvamuses on selgitatud, on andmekaitse õigusliku raamistikuga täieliku vastavuse saavutamiseks vaja jätkata ettepaneku täiustamist ja selgemaks muutmist. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab järgmist:

—

lisada määruse preambulisse viide direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001;

| — | lisada artikli 57 lõike 2 punktile f viited direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001, nagu on tehtud ettepaneku artikli 31 lõikes 3; |
| --- | --- |

—

lisada artikli 57 lõike 2 punktile f viited direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001, nagu on tehtud ettepaneku artikli 31 lõikes 3;

| — | rõhutada jõulisemalt artikli 56 lõike 4 punktis f (mis lõigete loogilist järjestust silmas pidades peaks olema lõike 4 punkt e) sisalduvat viidet direktiivile 95/46/EÜ, muutes selle sõnastust järgmiselt: „tagada, et isikuandmete töötlemine vastab direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklikele sätetele”; |
| --- | --- |

—

rõhutada jõulisemalt artikli 56 lõike 4 punktis f (mis lõigete loogilist järjestust silmas pidades peaks olema lõike 4 punkt e) sisalduvat viidet direktiivile 95/46/EÜ, muutes selle sõnastust järgmiselt: „tagada, et isikuandmete töötlemine vastab direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklikele sätetele”;

| — | asendada artikli 56 lõike 4 punktis f fraas „tagada isikuandmete mõistlik kaitse” järgmise fraasiga: „tagada, et isikuandmete töötlemine vastab direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklikele sätetele”; |
| --- | --- |

—

asendada artikli 56 lõike 4 punktis f fraas „tagada isikuandmete mõistlik kaitse” järgmise fraasiga: „tagada, et isikuandmete töötlemine vastab direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklikele sätetele”;

| — | tagada artikli 63 lõikes 8, et rikkumisest teavitava isiku konfidentsiaalsuse säilitamine juurdluse ajal niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus kohtumenetlusi reguleerivate siseriiklike eeskirjadega, ja seni, kuni rikkumises süüdistataval isikul ei ole õigust teavitaja isikut teada, sest teavitaja isiku tuvastamine on küll vajalik õigusmenetluse algatamiseks teavitaja vastu, kuid see saab toimuda alles siis, kui on kindlaks tehtud, et teavitaja on esitanud kuritahtlikult kõnealuse isiku kohta valeandmeid; |
| --- | --- |

—

tagada artikli 63 lõikes 8, et rikkumisest teavitava isiku konfidentsiaalsuse säilitamine juurdluse ajal niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus kohtumenetlusi reguleerivate siseriiklike eeskirjadega, ja seni, kuni rikkumises süüdistataval isikul ei ole õigust teavitaja isikut teada, sest teavitaja isiku tuvastamine on küll vajalik õigusmenetluse algatamiseks teavitaja vastu, kuid see saab toimuda alles siis, kui on kindlaks tehtud, et teavitaja on esitanud kuritahtlikult kõnealuse isiku kohta valeandmeid;

| — | täpsustada artiklis 31 kavandatud avalikustamise eesmärki ja selgitada selle vajalikkust eelarvest tulenevate vahendite vastuvõtjate jaoks; näidata, kuidas ja millises ulatuses isikuandmed avalikustatakse; tagada andmete avalikustamine üksnes siis, kui see on proportsionaalne, ja kindlustada andmesubjektidele oma ELi andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud õiguste kasutamise võimalus; |
| --- | --- |

—

täpsustada artiklis 31 kavandatud avalikustamise eesmärki ja selgitada selle vajalikkust eelarvest tulenevate vahendite vastuvõtjate jaoks; näidata, kuidas ja millises ulatuses isikuandmed avalikustatakse; tagada andmete avalikustamine üksnes siis, kui see on proportsionaalne, ja kindlustada andmesubjektidele oma ELi andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud õiguste kasutamise võimalus;

| — | parandada artikli 103 lõiget 3, mis käsitleb haldus- ja rahalisi karistusi käsitlevate otsuste või otsuste kokkuvõtete avaldamist, täpsustades kavandatud avalikustamise eesmärki ja selgitades selle vajalikkust; näidata, kuidas ja millisel määral isikuandmed avalikustatakse, tagada andmete avalikustamine üksnes siis, kui see on proportsionaalne, ja kindlustada andmesubjektidele ELi andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud õiguste kasutamise võimalus; |
| --- | --- |

—

parandada artikli 103 lõiget 3, mis käsitleb haldus- ja rahalisi karistusi käsitlevate otsuste või otsuste kokkuvõtete avaldamist, täpsustades kavandatud avalikustamise eesmärki ja selgitades selle vajalikkust; näidata, kuidas ja millisel määral isikuandmed avalikustatakse, tagada andmete avalikustamine üksnes siis, kui see on proportsionaalne, ja kindlustada andmesubjektidele ELi andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud õiguste kasutamise võimalus;

| — | lisada artiklile 102 isikuandmeid käsitlev lõige, milles sätestataks, et kolmandate riikide ametiasutustele antakse luba juurdepääsuks isikuandmetele üksnes siis, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 9 kehtestatud eeskirjad ja pärast seda, kui on toimunud hindamine üksikjuhtumite kaupa. |
| --- | --- |

—

lisada artiklile 102 isikuandmeid käsitlev lõige, milles sätestataks, et kolmandate riikide ametiasutustele antakse luba juurdepääsuks isikuandmetele üksnes siis, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 9 kehtestatud eeskirjad ja pärast seda, kui on toimunud hindamine üksikjuhtumite kaupa.

Brüssel, 15. aprill 2011

Euroopa andmekaitseinspektori abi

Giovanni BUTTARELLI

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

3

(4)  Vt vastavalt KOM(2010) 260 (lõplik) ja KOM(2010) 71 (lõplik).

4

(5)  Vt ettepaneku artikli 31 lõige 3 ja artikli 56 lõige 4. Lisaks sisaldab põhjendus 36 veel üldist viidet „andmekaitse nõuetele”, artikli 57 lõike 2 punktis f viidatakse „isikuandmete kaitsele” ning artikli 102 lõikes 1 „liidu isikuandmete kaitse-eeskirjadele”.

5

(6)  Euroopa andmekaitseinspektor on rõhutanud rikkumisest teavitanud isiku konfidentsiaalsuse säilitamise olulisust juba oma 30. juulil 2010. aastal seoses kohtuasjaga 2010-0458 Euroopa ombudsmanile saadetud kirjas, mis on kättesaadav Euroopa andmekaitseinspektori veebilehel (http://www.edps.europa.eu). Ka artikli 29 töörühm on seda rõhutanud oma 1. veebruaril 2006. aasta arvamuses 1/2006 „ELi andmekaitse-eeskirjade kohaldamise kohta sisemiste teabeandjaskeemide suhtes raamatupidamise, raamatupidamise sisekontrolli, auditeerimise, altkäemaksu vastase võitluse ning pangandus- ja finantskuritegude valdkonnas”, mis on kättesaadav artikli 29 töörühma veebisaidil: http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/workinggroup/index_en.htm).

6

(7)  Vt ka Euroopa andmekaitseinspektori eelkontrolli raames esitatud arvamused: 23. juuni 2006. aasta arvamus OLAFi sisejuurdluste kohta (juhtum 2005-0418) ja 4. oktoobri 2007. aasta arvamus seoses OLAFi välisjuurdlustega (juhtumid 2007-47, 2007-48, 2007-49, 2007-50, 2007-72), mis on kättesaadavad Euroopa andmekaitseinspektori veebisaidil (http://www.edps.europa.eu).

7

(8)  Vt sellega seoses eespool nimetatud artikli 29 töörühma arvamust 1/2006.

8

(9)  Euroopa Kohtu 9. novembri 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-92/09 ja C-93/09: Schecke ja Eifert.

9

Schecke

(10)  ELK, Schecke, punkt 85.

10

Schecke

(11)  ELK, Schecke, punkt 86.

11

Schecke

(12)  ELK, Schecke, punkt 81.

12

Schecke

(13)  Vt joonealust märkust 12.

13

(14)  ELK, Schecke, punktid 68, 69, 75 ja 76.

14

Schecke

(15)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 259/2008, ELT L 76, 19.3.2008, lk 28.

15

(16)  Määruse (EÜ) nr 1290/205 artikkel 44a, ELT L 209, 11.8.2005, lk 1, muudetud.

16

(17)  Vt Euroopa andmekaitseinspektori 26. mail 2010 eelkontrolli raames esitatud arvamus, mis käsitleb isikuandmete töötlemist seoses „Andmesubjektide registreerimisega menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogus” (kohtuasi 2009-0681), kättesaadav Euroopa andmekaitseinspektori veebisaidil (hhtp://www.edps.europa.eu).

17

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 21.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/19

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid)

2011/C 215/06

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 15.6.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.31144 (N 274a/10) |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Bayern | Segapiirkonnad |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Disaster Aid Scheme „Bayerischer Härtefonds Finanzhilfen (Beneficiaries in agriculture and forestry)“ |
| Õiguslik alus | Artikel 23 und 44 der Bayerischen Haushaltsordnung; Artikel 6 und 7 des Gesetzes über die Übernahme von Staatsbürgschaften und Garantien des Freistaates Bayern (BÜG);


  Bekanntmachung des Staatsministeriums der Finanzen „Härtefonds für Notstände durch Elementarereignisse“ mit „Richtlinien für die Übernahme von Staatsbürgschaften bei Notständen durch Elementarereignisse“ |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Loodusõnnetused või erakorralised sündmused |
| Abi vorm | Otsetoetus, tagatis, intressitoetus |
| Eelarve | | Üldeelarve: 9,00 EUR (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

15.6.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.31144 (N 274a/10)

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Bayern

Segapiirkonnad

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Disaster Aid Scheme „Bayerischer Härtefonds Finanzhilfen (Beneficiaries in agriculture and forestry)“

Õiguslik alus

Artikel 23 und 44 der Bayerischen Haushaltsordnung; Artikel 6 und 7 des Gesetzes über die Übernahme von Staatsbürgschaften und Garantien des Freistaates Bayern (BÜG);

Bekanntmachung des Staatsministeriums der Finanzen „Härtefonds für Notstände durch Elementarereignisse“ mit „Richtlinien für die Übernahme von Staatsbürgschaften bei Notständen durch Elementarereignisse“

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Loodusõnnetused või erakorralised sündmused

Abi vorm

Otsetoetus, tagatis, intressitoetus

Eelarve

Üldeelarve: 9,00 EUR (miljonites)

| | Aastaeelarve: 1,50 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 1,50 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

Kuni 10.5.2017

Majandusharud

Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Kreisverwaltungsbehörden, jeweiliges Landratsamt bzw. jeweilige kreisfreie Stadt, in deren Zuständigkeitsbereich die Naturkatastrophe stattgefunden hat

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 17.6.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.32872 (11/N) |
| Liikmesriik | Soome |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Tuki vuosien 2010–2013 epäsuotuisista sääoloista aiheutuneiden menetysten korvaamiseksi viljelijöille |
| Õiguslik alus | Laki satovahinkojen korvaamisesta, 1214/2000, sellaisena kuin se on muutettuna laeilla 434/2007, 1495/2007, 1487/2009 ja 1055/2010; valtioneuvoston asetus satovahinkojen korvaamisesta 297/2008, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla 950/2009 ja 271/2010; valtioneuvoston asetus vuoden 2010 satovahinkojen viljelmäkohtaisista korvausosuuksista XX/2011, annetaan sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt tämän ilmoituksen sekä maa- ja metsätalousministeriön asetus satovahinkojen korvaamisesta 213/2011. |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Halvad ilmastikuolud |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Üldeelarve: 24 EUR (miljonites) |
| Abi osatähtsus | 70 % |
| Kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministry of Agriculture and Forestry and Finnish Agency for Rural Affairs





  Ministry of Agriculture and Forestry |
| PO Box 30 |
| FI-00023 Government |
| SUOMI/FINLAND |
| http://www.mmm.fi |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

17.6.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.32872 (11/N)

Liikmesriik

Soome

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Tuki vuosien 2010–2013 epäsuotuisista sääoloista aiheutuneiden menetysten korvaamiseksi viljelijöille

Õiguslik alus

Laki satovahinkojen korvaamisesta, 1214/2000, sellaisena kuin se on muutettuna laeilla 434/2007, 1495/2007, 1487/2009 ja 1055/2010; valtioneuvoston asetus satovahinkojen korvaamisesta 297/2008, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla 950/2009 ja 271/2010; valtioneuvoston asetus vuoden 2010 satovahinkojen viljelmäkohtaisista korvausosuuksista XX/2011, annetaan sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt tämän ilmoituksen sekä maa- ja metsätalousministeriön asetus satovahinkojen korvaamisesta 213/2011.

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Halvad ilmastikuolud

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 24 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

70 %

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministry of Agriculture and Forestry and Finnish Agency for Rural Affairs

Ministry of Agriculture and Forestry

PO Box 30

FI-00023 Government

SUOMI/FINLAND

http://www.mmm.fi

Body responsible for implementing the aid:

| Finnish Agency for Rural Affairs |
| --- |
| PO Box 405 |
| FI-60101 Seinäjoki |
| SUOMI/FINLAND |
| http://www.mavi.fi |

Finnish Agency for Rural Affairs

PO Box 405

FI-60101 Seinäjoki

SUOMI/FINLAND

http://www.mavi.fi

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 21.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/21

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 215/07

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 15.6.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.30381 (N 44/10) |
| Liikmesriik | Läti |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Valsts atbalsta paziņojums projektam “Infrastruktūras attīstība Krievu salā ostas aktivitāšu pārcelšanai no pilsētas centra” |
| Õiguslik alus | Rīgas attīstības plāns 2006.–2018. gadam ar grozījumiem


  MK noteikumi Nr. 690 “Noteikumi par Rīgas brīvostas robežu noteikšanu” (“LV”, 138 (3506), 30.8.2006.)


  Valsts stratēģiskais ietvardokuments 2007.–2013. gada periodam, Darbības programma “Infrastruktūra un pakalpojumi” (CCI: 2007LV161PO002). |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Valdkondlik arendustegevus, keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | | Kavandatud aastased kulutused: — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

15.6.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.30381 (N 44/10)

Liikmesriik

Läti

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Valsts atbalsta paziņojums projektam “Infrastruktūras attīstība Krievu salā ostas aktivitāšu pārcelšanai no pilsētas centra”

Õiguslik alus

Rīgas attīstības plāns 2006.–2018. gadam ar grozījumiem

MK noteikumi Nr. 690 “Noteikumi par Rīgas brīvostas robežu noteikšanu” (“LV”, 138 (3506), 30.8.2006.)

Valsts stratēģiskais ietvardokuments 2007.–2013. gada periodam, Darbības programma “Infrastruktūra un pakalpojumi” (CCI: 2007LV161PO002).

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Valdkondlik arendustegevus, keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: —

| | Kavandatud abi kogusumma: 83,9 mln LVL |
| --- | --- |

Kavandatud abi kogusumma: 83,9 mln LVL

Abi osatähtsus

61 %

Kestus

1.1.2010–31.12.2015

Majandusharud

Transport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Satiksmes ministrija |
| --- |
| Gogoļa iela 3 |
| Rīga, LV-1743 |
| LATVIJA |

Satiksmes ministrija

Gogoļa iela 3

Rīga, LV-1743

LATVIJA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 11.5.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.30649 (11/N) |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | Limfjorden |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | State aid to the Danish Shellfish Centre |
| Õiguslik alus | Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999 Lov nr. 1599 af 20. december 2006 om administration af tilskud fra Den Europæiske Regionalfond og Den Europæiske Socialfond. |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Kultuuri edendamine, kultuuripärandi säilitamine, piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus, tagatis |
| Eelarve | | Kavandatud aastased kulutused: 10 mln DKK |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

11.5.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.30649 (11/N)

Liikmesriik

Taani

Piirkond

Limfjorden

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

State aid to the Danish Shellfish Centre

Õiguslik alus

Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999 Lov nr. 1599 af 20. december 2006 om administration af tilskud fra Den Europæiske Regionalfond og Den Europæiske Socialfond.

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Kultuuri edendamine, kultuuripärandi säilitamine, piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus, tagatis

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 10 mln DKK

| | Kavandatud abi kogusumma: 10 mln DKK |
| --- | --- |

Kavandatud abi kogusumma: 10 mln DKK

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

1.5.2011–31.12.2012

Majandusharud

Meelelahutus, kultuur ja sport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| Vejlsøvej 29 |
| 8600 Silkeborg |
| DANMARK |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Vejlsøvej 29

8600 Silkeborg

DANMARK

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 15.6.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.32224 (11/N) |
| Liikmesriik | Holland |
| Piirkond | De stadsregio Rotterdam |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Alblasserdam Container Transferium |
| Õiguslik alus | Algemene wet bestuursrecht |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Valdkondlik arendustegevus |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | | Kavandatud aastased kulutused: 8,3 mln EUR |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

15.6.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.32224 (11/N)

Liikmesriik

Holland

Piirkond

De stadsregio Rotterdam

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Alblasserdam Container Transferium

Õiguslik alus

Algemene wet bestuursrecht

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Valdkondlik arendustegevus

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 8,3 mln EUR

| | Kavandatud abi kogusumma: 8,3 mln EUR |
| --- | --- |

Kavandatud abi kogusumma: 8,3 mln EUR

Abi osatähtsus

18 %

Kestus

1.5.2011–1.5.2011

Majandusharud

Maismaatransport ja torujuhtmetransport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Minister van Infrastructuur en Milieu |
| --- |
| PO Box 20904 |
| 2500 EX Den Haag |
| NEDERLAND |

Minister van Infrastructuur en Milieu

PO Box 20904

2500 EX Den Haag

NEDERLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 9.6.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.32454 (11/N) |
| Liikmesriik | Belgia |
| Piirkond | Bruxelles/Brussel |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Brussels Greenfields (amended) |
| Õiguslik alus | — | Organieke ordonnantie van 23 februari 2006 op begroting en controle (B.S., 23 juni 2006) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

9.6.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.32454 (11/N)

Liikmesriik

Belgia

Piirkond

Bruxelles/Brussel

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Brussels Greenfields (amended)

Õiguslik alus

—

Organieke ordonnantie van 23 februari 2006 op begroting en controle (B.S., 23 juni 2006)

| — | Ordonnantie van 5 maart 2009 op verontreinigde bodems (B.S., 10 maart 2009) |
| --- | --- |

—

Ordonnantie van 5 maart 2009 op verontreinigde bodems (B.S., 10 maart 2009)

| — | Kandidatuur „Greenfields” voor het Operationeel Programma: „Doelstelling 2013 ...” |
| --- | --- |

—

Kandidatuur „Greenfields” voor het Operationeel Programma: „Doelstelling 2013 ...”

| — | Brief van 19 januari 2009 van de regering van het Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| --- | --- |

—

Brief van 19 januari 2009 van de regering van het Brussels Hoofdstedelijk Gewest

| — | Beslissing van de regering van het Brussels Hoofdstedelijk Gewest van 12 december 2008 |
| --- | --- |

—

Beslissing van de regering van het Brussels Hoofdstedelijk Gewest van 12 december 2008

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 14 960 000 EUR

Abi osatähtsus

75 %

Kestus

Kuni 31.12.2014

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Het Brussels Instituut voor Milieubeheer |
| --- |
| Gulledelle 100 |
| 1200 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Het Brussels Instituut voor Milieubeheer

Gulledelle 100

1200 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.6.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33106 |
| Liikmesriik | Läti |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Support for private owners of cultural monuments in the restoration and preservation of cultural heritage |
| Õiguslik alus | Ministru kabineta 2009. gada 30. jūnija noteikumi Nr. 675 “Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.4.3.3. aktivitāti “Atbalsts kultūras pieminekļu privātīpašniekiem kultūras pieminekļu saglabāšanā un to sociālekonomiskā potenciāla efektīvā izmantošanā” ”. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Kultuuri edendamine |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | | Kavandatud aastased kulutused: — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.6.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.33106

Liikmesriik

Läti

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Support for private owners of cultural monuments in the restoration and preservation of cultural heritage

Õiguslik alus

Ministru kabineta 2009. gada 30. jūnija noteikumi Nr. 675 “Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.4.3.3. aktivitāti “Atbalsts kultūras pieminekļu privātīpašniekiem kultūras pieminekļu saglabāšanā un to sociālekonomiskā potenciāla efektīvā izmantošanā” ”.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Kultuuri edendamine

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: —

| | Kavandatud abi kogusumma: 3,9 mln LVL |
| --- | --- |

Kavandatud abi kogusumma: 3,9 mln LVL

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

2009–2015

Majandusharud

Meelelahutus, kultuur ja sport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Kultūras ministrija |
| --- |
| K. Valdemāra iela 11a |
| Rīga, LV-1364 |
| LATVIJA |

Kultūras ministrija

K. Valdemāra iela 11a

Rīga, LV-1364

LATVIJA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 21.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/25

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6274 – Bridgepoint/Eurazeo/Foncia Groupe)

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 215/08

14. juulil 2011 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6274 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6274 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 21.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/25

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6265 – CSN/AG Cementos Balboa/Corrugados Azpeitia/Corrugados Lasao/Stahlwerk Thüringen)

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 215/09

14. juulil 2011 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6265 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6265 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 21.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/26

---

Euro vahetuskurss (1)

20. juuli 2011

2011/C 215/10

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4207 |
| JPY | Jaapani jeen | 112,05 |
| DKK | Taani kroon | 7,4553 |
| GBP | Inglise nael | 0,88065 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1713 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1652 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,8040 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,498 |
| HUF | Ungari forint | 269,18 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7093 |
| PLN | Poola zlott | 3,9917 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2475 |
| TRY | Türgi liir | 2,3575 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3218 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3451 |
| HKD | Hongkongi dollar | 11,0704 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6609 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7247 |
| KRW | Korea won | 1 500,59 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,8020 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,1762 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4575 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 130,21 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2585 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,690 |
| RUB | Vene rubla | 39,7267 |
| THB | Tai baht | 42,493 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2206 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,5442 |
| INR | India ruupia | 63,1570 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4207

JPY

Jaapani jeen

112,05

DKK

Taani kroon

7,4553

GBP

Inglise nael

0,88065

SEK

Rootsi kroon

9,1713

CHF

Šveitsi frank

1,1652

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,8040

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,498

HUF

Ungari forint

269,18

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7093

PLN

Poola zlott

3,9917

RON

Rumeenia leu

4,2475

TRY

Türgi liir

2,3575

AUD

Austraalia dollar

1,3218

CAD

Kanada dollar

1,3451

HKD

Hongkongi dollar

11,0704

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6609

SGD

Singapuri dollar

1,7247

KRW

Korea won

1 500,59

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,8020

CNY

Hiina jüaan

9,1762

HRK

Horvaatia kuna

7,4575

IDR

Indoneesia ruupia

12 130,21

MYR

Malaisia ringit

4,2585

PHP

Filipiini peeso

60,690

RUB

Vene rubla

39,7267

THB

Tai baht

42,493

BRL

Brasiilia reaal

2,2206

MXN

Mehhiko peeso

16,5442

INR

India ruupia

63,1570

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 21.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/27

---

Komisjoni teatis selliste päritolureegleid käsitlevate protokollide kohaldamise kuupäeva kohta, millega nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine Euroopa Liidu ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro, Serbia (1) ja Türgi vahel

2011/C 215/11

Euroopa Liit ja asjaomased riigid teavitavad üksteist Euroopa Komisjoni kaudu teiste riikidega jõus olevatest päritolureeglitest, et saavutada päritolu diagonaalne kumuleerumine Euroopa Liidu ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro, Serbia ja Türgi vahel.

Lisatud tabelis, mis on koostatud asjaomastelt riikidelt saadud teadete alusel, antakse ülevaade päritolureegleid käsitlevatest protokollidest, kus sätestatakse päritolu diagonaalne kumuleerumine ning nimetatakse kuupäev, millest alates kumuleerumist kohaldatakse. Kõnealune tabel asendab varasema (ELT C 225, 20.8.2010, lk 4).

Tuletatakse meelde, et kumuleerumist saab kohaldada ainult juhul, kui lõpptootja- ja lõppsihtriigid on sõlminud ühesuguseid päritolureegleid sisaldavad vabakaubanduslepingud kõikide päritolustaatuse kujunemisega seotud riikidega – st kõikide riikidega, kust on pärit kõik kasutatud materjalid. Päritolustaatuseta materjalidena tuleb käsitada materjale, mis on pärit riigist, kellel ei ole lõpptootja- ja lõppsihtriigiga vabakaubanduslepingut sõlmitud.

Seejuures meenutatakse, et Türgi päritoluga ja ELi-Türgi tolliliiduga hõlmatud materjale võib käsitleda päritolustaatusega materjalidena diagonaalse kumuleerumise eesmärgil Euroopa Liidu ja selliste stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate riikide vahel, kelle suhtes päritolureeglite protokoll kehtib.

Allpool on esitatud tabelis loetletud riikide kahetähelised ISO-koodid:

| — | Albaania | AL |
| --- | --- | --- |
| — | Bosnia ja Hertsegoviina | BA |
| — | Horvaatia | HR |
| — | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | MK (2) |
| — | Montenegro | ME |
| — | Serbia | RS |
| — | Türgi | TR |

—

Albaania

AL

—

Bosnia ja Hertsegoviina

BA

—

Horvaatia

HR

—

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

MK (2)

—

Montenegro

ME

—

Serbia

RS

—

Türgi

TR

Selliste päritolureegleid käsitlevate protokollide kohaldamise kuupäev, millega nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine Euroopa Liidu ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro, Serbia ja Türgi vahel

| | EU | AL | BA | HR | MK | ME | RS | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 1.1.2007 | 1.7.2008 | 1.6.2011 | 1.1.2007 | 1.1.2008 | 8.12.2009 | (3) |
| AL | 1.1.2007 | | 22.11.2007 | 22.8.2007 | 26.7.2007 | 26.7.2007 | 24.10.2007 | 1.8.2011 |
| BA | 1.7.2008 | 22.11.2007 | | 22.11.2007 | 22.11.2007 | 22.11.2007 | 22.11.2007 | |
| HR | 1.6.2011 | 22.8.2007 | 22.11.2007 | | 22.8.2007 | 22.8.2007 | 24.10.2007 | |
| MK | 1.1.2007 | 26.7.2007 | 22.11.2007 | 22.8.2007 | | 26.7.2007 | 24.10.2007 | 1.7.2009 |
| ME | 1.1.2008 | 26.7.2007 | 22.11.2007 | 22.8.2007 | 26.7.2007 | | 24.10.2007 | 1.3.2010 |
| RS | 8.12.2009 | 24.10.2007 | 22.11.2007 | 24.10.2007 | 24.10.2007 | 24.10.2007 | | 1.9.2010 |
| TR | (3) | 1.8.2011 | | | 1.7.2009 | 1.3.2010 | 1.9.2010 | |

EU

AL

BA

HR

MK

ME

RS

TR

EU

1.1.2007

1.7.2008

1.6.2011

1.1.2007

1.1.2008

8.12.2009

(3)

AL

1.1.2007

22.11.2007

22.8.2007

26.7.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.8.2011

BA

1.7.2008

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

HR

1.6.2011

22.8.2007

22.11.2007

22.8.2007

22.8.2007

24.10.2007

MK

1.1.2007

26.7.2007

22.11.2007

22.8.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.7.2009

ME

1.1.2008

26.7.2007

22.11.2007

22.8.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.3.2010

RS

8.12.2009

24.10.2007

22.11.2007

24.10.2007

24.10.2007

24.10.2007

1.9.2010

TR

(3)

1.8.2011

1.7.2009

1.3.2010

1.9.2010

---

(1)  Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro ja Serbia osalevad stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis.

(2)  ISO-kood 3166. Ajutine kood, mis ei mõjuta mingil viisil kõnealuse riigi lõplikku nomenklatuuri, milles lepitakse kokku pärast seda, kui ÜRO egiidi all praegu peetavad vastavasisulised läbirääkimised on lõppenud.

(3)  ELi-Türgi tolliliiduga hõlmatud kaupade puhul on kohaldamiskuupäev 27. juuli 2006.

---

| 21.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/29

---

Komisjoni teatis teemal Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivikohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

2011/C 215/12

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Esmakordne avaldamine EÜT/ELT | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2011
  Mänguasjade ohutus. Osa 1: Mehaanilised ja füüsikalised omadused | 18.6.2011 | | |
| CEN | EN 71-2:2011
  Mänguasjade ohutus. Osa 2: Süttivus | Esmakordne avaldamine | | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Esmakordne avaldamine EÜT/ELT

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

CEN

EN 71-1:2011

Mänguasjade ohutus. Osa 1: Mehaanilised ja füüsikalised omadused

18.6.2011

CEN

EN 71-2:2011

Mänguasjade ohutus. Osa 2: Süttivus

Esmakordne avaldamine

| Märkus 1: | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1:

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 2.1: | Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 2.1:

Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

| Märkus 2.2: | Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 2.2:

Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

| Märkus 2.3: | Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse (osaliselt) asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega uue standardi reguleerimisalasse kuuluvate toodete puhul. See ei mõjuta vastavuseeldust direktiivi oluliste nõuetega nende toodete puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

Märkus 2.3:

Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse (osaliselt) asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega uue standardi reguleerimisalasse kuuluvate toodete puhul. See ei mõjuta vastavuseeldust direktiivi oluliste nõuetega nende toodete puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse.

| Märkus 3: | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3:

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

MÄRKUS:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) lisas.

| — | Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest. |
| --- | --- |

—

Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

| — | Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811, faks +32 25500819 (http://www.cen.eu); |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811, faks +32 25500819 (http://www.cen.eu);

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25196871, faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu); |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25196871, faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu);

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200, faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200, faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 21.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/31

---

Héraðsdómur Reykjavíkuri 25. märtsi 2011. aasta taotlus EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Grund, elli- og hjúkrunarheimili vs. Lyfjastofnun (Islandi ravimikontrolli agentuur)

(Kohtuasi E-7/11)

2011/C 215/13

Héraðsdómur Reykjavíkur (Reykjavíki ringkonnakohus) esitas 25. märtsi 2011. aasta kirjaga (kiri saabus kohturegistrisse 31. märtsil 2011) EFTA kohtule taotluse nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Grund, elli- og hjúkrunarheimili (vanadekodu ja õenduskodu) vs. Lyfjastofnun (Islandi ravimikontrolli agentuur). Arvamust taotletakse järgmistes küsimustes:

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ ja vajaduse korral mõnd muud EMP õigusakti, sealhulgas EMP lepingu põhiteksti artikleid 11–13, mis käsitlevad kaupade vaba liikumist, tuleb tõlgendada nii, et tervishoiuasutus, nagu hageja, kes osutab inimestele tervishoiu- ja meditsiiniteenuseid, ei või importida selles asutuses hooldusel viibivate inimeste tarbeks Norrast pärinevaid ravimeid, mis on saanud samanimelistele ravimitele antava Islandi riikliku müügiloa alusel Norra riikliku müügiloa, kui selline luba on antud enne direktiivi 2001/83/EÜ jõustumist? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ ja vajaduse korral mõnd muud EMP õigusakti, sealhulgas EMP lepingu põhiteksti artikleid 11–13, mis käsitlevad kaupade vaba liikumist, tuleb tõlgendada nii, et tervishoiuasutus, nagu hageja, kes osutab inimestele tervishoiu- ja meditsiiniteenuseid, ei või importida selles asutuses hooldusel viibivate inimeste tarbeks Norrast pärinevaid ravimeid, mis on saanud samanimelistele ravimitele antava Islandi riikliku müügiloa alusel Norra riikliku müügiloa, kui selline luba on antud enne direktiivi 2001/83/EÜ jõustumist?

| 2. | Kui jah, siis kuidas saab tervishoiuasutus, nagu hageja, kes väidab, et mõnest teisest EMP lepingu osalisriigist imporditud ravimitel on Islandi müügiluba, seda tõendada? Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ artikli 51 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et tervishoiuasutus peab esitama kostjale kui pädevale järelevalveasutusele kontrollakti? Kas on võimalik kehtestada Norrast imporditavate ravimite suhtes leebemad tõendamiskohustust käsitlevad nõuded, kui kõnealused ravimid ei ole ette nähtud edasimüügiks või Islandil turustamiseks või müügiks, vaid üksnes tervishoiuasutuses hooldusel viibivate inimeste tarbeks? |
| --- | --- |

2.

Kui jah, siis kuidas saab tervishoiuasutus, nagu hageja, kes väidab, et mõnest teisest EMP lepingu osalisriigist imporditud ravimitel on Islandi müügiluba, seda tõendada? Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ artikli 51 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et tervishoiuasutus peab esitama kostjale kui pädevale järelevalveasutusele kontrollakti? Kas on võimalik kehtestada Norrast imporditavate ravimite suhtes leebemad tõendamiskohustust käsitlevad nõuded, kui kõnealused ravimid ei ole ette nähtud edasimüügiks või Islandil turustamiseks või müügiks, vaid üksnes tervishoiuasutuses hooldusel viibivate inimeste tarbeks?

| 3. | Kas pädevatel asutustel on täiesti piiramatu diskretsiooniõigus küsimuses, kas ja kelle suhtes näha Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ artikli 63 lõike 3 alusel ette vabastus tervishoiuasutuste (nagu hageja) imporditavate ravimite puhul, kui kõnealused ravimid ei ole ette nähtud iseravimiseks, vaid need on valmistanud kõnealuses tervishoiuasutuses töötav farmatseut ja need toimetatakse kasutajateni spetsiaalsetes ravimikarpides? |
| --- | --- |

3.

Kas pädevatel asutustel on täiesti piiramatu diskretsiooniõigus küsimuses, kas ja kelle suhtes näha Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ artikli 63 lõike 3 alusel ette vabastus tervishoiuasutuste (nagu hageja) imporditavate ravimite puhul, kui kõnealused ravimid ei ole ette nähtud iseravimiseks, vaid need on valmistanud kõnealuses tervishoiuasutuses töötav farmatseut ja need toimetatakse kasutajateni spetsiaalsetes ravimikarpides?

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/32

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6295 – CVC/Ande/Delachaux)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 215/14

| 1. | 12. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Luksemburgi ettevõtjad CVC Capital Partners SICAV-FIS SA ja Ande Investissements SA. omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Prantsusmaa ettevõtja Delachaux SA üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

12. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Luksemburgi ettevõtjad CVC Capital Partners SICAV-FIS SA ja Ande Investissements SA. omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Prantsusmaa ettevõtja Delachaux SA üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | CVC Capital Partners SICAV-FIS: investeerimisnõustamine ja/või investeeringute haldamine investeerimisfondide nimel („CVC Funds”). Ettevõtjale CVC Funds kuulub kontroll paljude ettevõtete üle, kes tegutsevad erinevates valdkondades nagu kemikaalid, kommunaalteenused, tootmine, jaemüük ja jaotamine peamiselt Euroopas ning Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riikides; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS: investeerimisnõustamine ja/või investeeringute haldamine investeerimisfondide nimel („CVC Funds”). Ettevõtjale CVC Funds kuulub kontroll paljude ettevõtete üle, kes tegutsevad erinevates valdkondades nagu kemikaalid, kommunaalteenused, tootmine, jaemüük ja jaotamine peamiselt Euroopas ning Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riikides;

| — | Ande Investissements SA: osaluse omandamine, haldamine, juhtimine ja arendamine. Praegu tegeleb Ande peamiselt André Delachaux’ perekonnale kuuluvate Delachaux’ kontserni aktsiate ja osade valdamise ja haldamisega; |
| --- | --- |

—

Ande Investissements SA: osaluse omandamine, haldamine, juhtimine ja arendamine. Praegu tegeleb Ande peamiselt André Delachaux’ perekonnale kuuluvate Delachaux’ kontserni aktsiate ja osade valdamise ja haldamisega;

| — | Delachaux SA: rööbaste kinnitus- ja keevitussüsteemide, elektri ja andmete ülekandesüsteemide, magneetikute, kaabli- ja kroommetallide tootmine. |
| --- | --- |

—

Delachaux SA: rööbaste kinnitus- ja keevitussüsteemide, elektri ja andmete ülekandesüsteemide, magneetikute, kaabli- ja kroommetallide tootmine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6295 – CVC/Ande/Delachaux):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6295 – CVC/Ande/Delachaux):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 21.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/33

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6309 – Macquarie Group/Airwave Solutions)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 215/15

| 1. | 13. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja MEIF II Luxembourg Holdings Sàrl („MEIF II”, Luksemburg), mille üle ettevõtjal Macquarie Group Limited („Macquarie Group”, Austraalia) on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 kõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Airwave Solutions Limited („Airwave”, Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

13. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja MEIF II Luxembourg Holdings Sàrl („MEIF II”, Luksemburg), mille üle ettevõtjal Macquarie Group Limited („Macquarie Group”, Austraalia) on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 kõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Airwave Solutions Limited („Airwave”, Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | MEIF II ja Macquarie Group: pangandus-, finants-, nõustamis-, investeerimis- ja fondivalitsemisteenused; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

MEIF II ja Macquarie Group: pangandus-, finants-, nõustamis-, investeerimis- ja fondivalitsemisteenused;

| — | Airwave: mobiilne info- ja kommunikatsioonitehnoloogia. |
| --- | --- |

—

Airwave: mobiilne info- ja kommunikatsioonitehnoloogia.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6309 – Macquarie Group/Airwave Solutions):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6309 – Macquarie Group/Airwave Solutions):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

Parandused

| 21.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/34

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohaselt avaldatud muutmistaotluse parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 87, 16. aprill 2009
  )

2011/C 215/16

Lk 17 punkti 3.5 viimane lõik:

asendatakse

„Laagerdumise järel toimub juustu kontrollimine, et teha kindlaks, kas toode vastab spetsifikaadile.”

järgmisega:

„Laagerdumise järel toimub juustude väljavalimine, mille käigus tehakse kindlaks, kas toode vastab spetsifikaadile.”

Lk 18 punkti 3.6 kolmas lõik:

asendatakse

„ „Parmigiano Reggiano” tuleb tükkidena pakendada samas ettevõttes, kus juust valmistati.”

järgmisega:

„Juustu „Parmigiano Reggiano” tohib tükkidena pakendada samas jaemüügiettevõttes, kus juust tükeldati.”

---