# Jurnalul Oficial C 213/2011

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2011.213.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 213 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5420 iulie 2011 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2011.213.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 213

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5420 iulie 2011

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2011/C 213/01 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă pe 2011 al Danemarcei și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Danemarcei pentru perioada 2011-2015 | 1 |
| 2011/C 213/02 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Estoniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru perioada 2011-2015 | 5 |
| 2011/C 213/03 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Franței și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Franței pentru perioada 2011-2014 | 8 |
| 2011/C 213/04 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă pe 2011 al Greciei | 12 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2011/C 213/01

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă pe 2011 al Danemarcei și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Danemarcei pentru perioada 2011-2015

1

2011/C 213/02

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Estoniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru perioada 2011-2015

5

2011/C 213/03

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Franței și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Franței pentru perioada 2011-2014

8

2011/C 213/04

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă pe 2011 al Greciei

12

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 213/05 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 14 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2011/C 213/05

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

14

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ |
| | Banca Centrală Europeană |
| 2011/C 213/06 | Avizul Băncii Centrale Europene din 11 martie 2011 cu privire la o recomandare de decizie a Consiliului privind modalitățile de negociere a acordului monetar cu Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy (CON/2011/22) | 16 |
| 2011/C 213/07 | Avizul Băncii Centrale Europene din 4 iulie 2011 cu privire la o propunere de decizie a Consiliului privind semnarea și încheierea Acordului monetar între Uniunea Europeană și Republica Franceză, cu referire la păstrarea euro ca monedă în Saint-Barthélemy, în urma schimbării statutului său în raport cu Uniunea Europeană (CON/2011/56) | 21 |

III   Acte pregătitoare

BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ

Banca Centrală Europeană

2011/C 213/06

Avizul Băncii Centrale Europene din 11 martie 2011 cu privire la o recomandare de decizie a Consiliului privind modalitățile de negociere a acordului monetar cu Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy (CON/2011/22)

16

2011/C 213/07

Avizul Băncii Centrale Europene din 4 iulie 2011 cu privire la o propunere de decizie a Consiliului privind semnarea și încheierea Acordului monetar între Uniunea Europeană și Republica Franceză, cu referire la păstrarea euro ca monedă în Saint-Barthélemy, în urma schimbării statutului său în raport cu Uniunea Europeană (CON/2011/56)

21

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 213/08 | Rata de schimb a monedei euro | 23 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2011/C 213/08

Rata de schimb a monedei euro

23

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 213/09 | Cereri de propuneri și acordarea unui premiu conform programelor de lucru pentru 2011 și 2012 din cel de Al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative | 24 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 213/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 27 |
| 2011/C 213/11 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia) (
  1
  ) | 28 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2011/C 213/09

Cereri de propuneri și acordarea unui premiu conform programelor de lucru pentru 2011 și 2012 din cel de Al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative

24

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2011/C 213/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

27

2011/C 213/11

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia) (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 20.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 213/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 213/1

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă pe 2011 al Danemarcei și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Danemarcei pentru perioada 2011-2015

2011/C 213/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate la elaborarea politicilor economice și de ocupare a forței de muncă la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate la elaborarea politicilor economice și de ocupare a forței de muncă la nivel național.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie 2011 și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuată de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie 2011 și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuată de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să poată fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5)

La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să poată fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (6) | La 9 mai 2011, Danemarca a prezentat Programul de convergență actualizat în 2011, care vizează perioada 2011-2015, precum și Programul național de reformă din 2011. Cele două programe au fost evaluate în același timp, pentru a ține seama de legăturile dintre ele. |
| --- | --- |

(6)

La 9 mai 2011, Danemarca a prezentat Programul de convergență actualizat în 2011, care vizează perioada 2011-2015, precum și Programul național de reformă din 2011. Cele două programe au fost evaluate în același timp, pentru a ține seama de legăturile dintre ele.

| (7) | Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de convergență actualizat, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic pe care se bazează Programul de convergență este plauzibil. Deși se bazează pe ipoteze de creștere ușor mai optimiste pentru 2012 și anii următori, acesta este, în linii mari, în concordanță cu previziunile din primăvara anului 2001 ale serviciilor Comisiei. Strategia bugetară stabilită în Programul de convergență are ca scop reducerea până în 2013 a deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB, în conformitate cu Recomandările Consiliului din 13 iulie 2010, atingerea obiectivului pe termen mediu (OTM) revizuit de a avea până în 2015 un sold bugetar structural de cel puțin – 0,5 % din PIB, precum și atingerea echilibrului bugetar până în 2020. Traiectoria de ajustare pentru atingerea acestui obiectiv este adecvată. Măsurile incluse în Programul de convergență și adoptate de Parlament în primăvara lui 2010 sunt considerate adecvate pentru sprijinirea obiectivelor bugetare și ar reprezenta un efort bugetar anual de aproximativ 1 % din PIB în perioada 2011-2013. Danemarca își va atinge OTM revizuit înainte de încheierea perioadei Programului de convergență. Riscurile la adresa obiectivelor bugetare sunt, în general, echilibrate. |
| --- | --- |

(7)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de convergență actualizat, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic pe care se bazează Programul de convergență este plauzibil. Deși se bazează pe ipoteze de creștere ușor mai optimiste pentru 2012 și anii următori, acesta este, în linii mari, în concordanță cu previziunile din primăvara anului 2001 ale serviciilor Comisiei. Strategia bugetară stabilită în Programul de convergență are ca scop reducerea până în 2013 a deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB, în conformitate cu Recomandările Consiliului din 13 iulie 2010, atingerea obiectivului pe termen mediu (OTM) revizuit de a avea până în 2015 un sold bugetar structural de cel puțin – 0,5 % din PIB, precum și atingerea echilibrului bugetar până în 2020. Traiectoria de ajustare pentru atingerea acestui obiectiv este adecvată. Măsurile incluse în Programul de convergență și adoptate de Parlament în primăvara lui 2010 sunt considerate adecvate pentru sprijinirea obiectivelor bugetare și ar reprezenta un efort bugetar anual de aproximativ 1 % din PIB în perioada 2011-2013. Danemarca își va atinge OTM revizuit înainte de încheierea perioadei Programului de convergență. Riscurile la adresa obiectivelor bugetare sunt, în general, echilibrate.

| (8) | Economia daneză a început să înregistreze o încetinire a creșterii în 2007, pe fondul unei corecții a prețurilor de pe piața imobiliară, care a determinat probleme ale sistemului bancar național, amplificate de creșterea șomajului și a numărului cazurilor de insolvență. Recesiunea a fost gravă, producția s-a contractat cu 8 % între toamna anului 2007 și primăvara anului 2009, iar rata șomajului a crescut până la 7,4 % în 2010. Rata de ocupare a forței de muncă a scăzut de la 79,8 % în 2008 la 76,1 % în 2010, afectând în special tinerii. Producția a început să se redreseze în 2009, iar creșterea PIB-ului real a atins 2,1 % în 2010. Redresarea a fost determinată de cererea internă susținută (și în contextul unei expansiuni fiscale), o reconstituire rapidă a stocurilor și o redresare solidă a principalilor parteneri comerciali ai Danemarcei. |
| --- | --- |

(8)

Economia daneză a început să înregistreze o încetinire a creșterii în 2007, pe fondul unei corecții a prețurilor de pe piața imobiliară, care a determinat probleme ale sistemului bancar național, amplificate de creșterea șomajului și a numărului cazurilor de insolvență. Recesiunea a fost gravă, producția s-a contractat cu 8 % între toamna anului 2007 și primăvara anului 2009, iar rata șomajului a crescut până la 7,4 % în 2010. Rata de ocupare a forței de muncă a scăzut de la 79,8 % în 2008 la 76,1 % în 2010, afectând în special tinerii. Producția a început să se redreseze în 2009, iar creșterea PIB-ului real a atins 2,1 % în 2010. Redresarea a fost determinată de cererea internă susținută (și în contextul unei expansiuni fiscale), o reconstituire rapidă a stocurilor și o redresare solidă a principalilor parteneri comerciali ai Danemarcei.

| (9) | Stabilizatorii automați și măsurile legate de criză au determinat evoluția soldului bugetar general de la un excedent de 3,2 % din PIB în 2008 la un deficit de 2,7 % din PIB în 2009. Pe baza notificării Danemarcei din primăvara anului 2010 și a previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010 care preconizau o creștere a deficitului bugetar la peste 5 % din PIB în 2010, în iulie 2010 a fost deschisă o procedură de deficit excesiv pentru Danemarca. Deși veniturile excepționale neașteptate și temporare legate de reformarea impozitului pe randamentul fondurilor de pensii au determinat stabilizarea deficitului bugetar la 2,7 % din PIB anul trecut, conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2011, deficitul ar urma să crească din nou până la aproape 4 % din PIB în 2011, ceea ce subliniază necesitatea depunerii unor eforturi de consolidare continue și ambițioase în 2012 și 2013 conform planificării. Acest lucru implică o aplicare strictă a măsurilor adoptate în Acordul de consolidare 2010, precum și controlul cheltuielilor, astfel cum este prevăzut în Programul de convergență, pentru a asigura corectarea deficitului excesiv până în 2013. Previziunile legate de cheltuieli par să asigure o cale de ajustare adecvată în vederea atingerii OTM, dacă sunt evaluate în raport cu rata proiectată de creștere pe termen mediu și ținând cont de măsurile discreționare. Potrivit celei mai recente evaluări de către Comisie, riscurile legate de sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie scăzute. |
| --- | --- |

(9)

Stabilizatorii automați și măsurile legate de criză au determinat evoluția soldului bugetar general de la un excedent de 3,2 % din PIB în 2008 la un deficit de 2,7 % din PIB în 2009. Pe baza notificării Danemarcei din primăvara anului 2010 și a previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010 care preconizau o creștere a deficitului bugetar la peste 5 % din PIB în 2010, în iulie 2010 a fost deschisă o procedură de deficit excesiv pentru Danemarca. Deși veniturile excepționale neașteptate și temporare legate de reformarea impozitului pe randamentul fondurilor de pensii au determinat stabilizarea deficitului bugetar la 2,7 % din PIB anul trecut, conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2011, deficitul ar urma să crească din nou până la aproape 4 % din PIB în 2011, ceea ce subliniază necesitatea depunerii unor eforturi de consolidare continue și ambițioase în 2012 și 2013 conform planificării. Acest lucru implică o aplicare strictă a măsurilor adoptate în Acordul de consolidare 2010, precum și controlul cheltuielilor, astfel cum este prevăzut în Programul de convergență, pentru a asigura corectarea deficitului excesiv până în 2013. Previziunile legate de cheltuieli par să asigure o cale de ajustare adecvată în vederea atingerii OTM, dacă sunt evaluate în raport cu rata proiectată de creștere pe termen mediu și ținând cont de măsurile discreționare. Potrivit celei mai recente evaluări de către Comisie, riscurile legate de sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie scăzute.

| (10) | Un control strâns la nivelul administrațiilor locale și regionale pentru evitarea depășirilor recurente ale cheltuielilor este important pentru atingerea obiectivelor bugetare. În ultimii 20 de ani, cheltuielile publice au depășit în mod continuu obiectivele bugetare. Guvernul a luat deja o serie de măsuri pentru a rezolva această problemă și intenționează să introducă un nou sistem de control al cheltuielilor, sub supravegherea independentă din partea Consiliului Economic Danez, astfel cum se precizează în Programul de convergență. |
| --- | --- |

(10)

Un control strâns la nivelul administrațiilor locale și regionale pentru evitarea depășirilor recurente ale cheltuielilor este important pentru atingerea obiectivelor bugetare. În ultimii 20 de ani, cheltuielile publice au depășit în mod continuu obiectivele bugetare. Guvernul a luat deja o serie de măsuri pentru a rezolva această problemă și intenționează să introducă un nou sistem de control al cheltuielilor, sub supravegherea independentă din partea Consiliului Economic Danez, astfel cum se precizează în Programul de convergență.

| (11) | Ca urmare a factorilor demografici, populația cu vârstă activă (15-64 de ani) va scădea cu aproximativ 1,5 % între 2010 și 2025 și cu aproape 5 % până în 2040. Pe termen mediu, redresarea economică ar putea duce la restrângerea pieței forței de muncă, astfel cum s-a întâmplat în anii de boom economic. În pofida unei rate deja ridicate de participare pe piața forței de muncă, există posibilități suplimentare de creștere a ofertei de forță de muncă. Pensionarea voluntară înainte de termen este larg răspândită în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 60 și 64 de ani, ceea ce determină o rată a ocupării forței de muncă de doar 40 % în rândul acestei categorii de persoane. În plus, 10 % din populația activă cu vârsta sub 40 de ani beneficiază fie de prestații de invaliditate, fie de subvenționarea locurilor de muncă („flex-job”). |
| --- | --- |

(11)

Ca urmare a factorilor demografici, populația cu vârstă activă (15-64 de ani) va scădea cu aproximativ 1,5 % între 2010 și 2025 și cu aproape 5 % până în 2040. Pe termen mediu, redresarea economică ar putea duce la restrângerea pieței forței de muncă, astfel cum s-a întâmplat în anii de boom economic. În pofida unei rate deja ridicate de participare pe piața forței de muncă, există posibilități suplimentare de creștere a ofertei de forță de muncă. Pensionarea voluntară înainte de termen este larg răspândită în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 60 și 64 de ani, ceea ce determină o rată a ocupării forței de muncă de doar 40 % în rândul acestei categorii de persoane. În plus, 10 % din populația activă cu vârsta sub 40 de ani beneficiază fie de prestații de invaliditate, fie de subvenționarea locurilor de muncă („flex-job”).

| (12) | Creșterea productivității a înregistrat o tendință descendentă începând cu anul 1995, una dintre posibilele cauze fiind rezultatele scăzute din domeniul educației. Deși Danemarca continuă să își finanțeze masiv sistemul educațional, rezultatele obținute în acest domeniu ating, în mai multe domenii-cheie, doar un nivel mediu, această țară ocupând locul al patrulea în clasamentul țărilor UE cu cel mai scăzut nivel de studii în rândul tinerilor. În 2009, doar 70,1 % din populația cu vârsta cuprinsă între 20 și 24 de ani absolvise cel puțin învățământul secundar superior (față de media UE de 78,6 %), iar rezultatele PISA ale Danemarcei sunt medii. Ratele de abandon școlar în rândul tinerilor din instituțiile de învățământ și de formare profesională sunt relativ ridicate, afectând aproape 50 % dintre elevii instituțiilor de învățământ profesional. În plus, la 10 ani de la părăsirea școlii primare, aproximativ 20 % dintre tineri nu au absolvit o formă de învățământ superioară nivelului de învățământ secundar inferior. Îmbunătățirea calității sistemului educațional ar contribui, de asemenea, la prevenirea dezechilibrelor viitoare în ceea ce privește calificările pe piața forței de muncă, care indică în prezent un posibil surplus de lucrători necalificați și un deficit de lucrători calificați. Creșterea productivității a fost deosebit de slabă în sectorul construcțiilor și în cel al serviciilor. Acest lucru este valabil în special în ceea ce privește serviciile locale, sectorul comerțului cu amănuntul, comerțul cu ridicata și serviciile personale, sectoare în care un nivel scăzut de concurență, datorat de exemplu, obstacolelor existente la intrarea pe piață, pot duce la o alocare a resurselor sub nivelul optim. Legislația în domeniul zonării este strictă, limitând posibilitatea dezvoltării unor economii de scară care sporesc productivitatea în sectorul comerțului cu amănuntul. Pentru a soluționa problema legată de faptul că achizițiile publice deschise reprezintă numai aproximativ 25 % dintre achizițiile publice, guvernul a lansat o strategie care vizează creșterea concurenței în sectorul serviciilor publice prin creșterea progresivă a achizițiilor publice în municipalități și regiuni și a stabilit un nou obiectiv pentru municipalități, și anume ca 31,5 % din totalitatea achizițiilor să fie publice până în 2015. |
| --- | --- |

(12)

Creșterea productivității a înregistrat o tendință descendentă începând cu anul 1995, una dintre posibilele cauze fiind rezultatele scăzute din domeniul educației. Deși Danemarca continuă să își finanțeze masiv sistemul educațional, rezultatele obținute în acest domeniu ating, în mai multe domenii-cheie, doar un nivel mediu, această țară ocupând locul al patrulea în clasamentul țărilor UE cu cel mai scăzut nivel de studii în rândul tinerilor. În 2009, doar 70,1 % din populația cu vârsta cuprinsă între 20 și 24 de ani absolvise cel puțin învățământul secundar superior (față de media UE de 78,6 %), iar rezultatele PISA ale Danemarcei sunt medii. Ratele de abandon școlar în rândul tinerilor din instituțiile de învățământ și de formare profesională sunt relativ ridicate, afectând aproape 50 % dintre elevii instituțiilor de învățământ profesional. În plus, la 10 ani de la părăsirea școlii primare, aproximativ 20 % dintre tineri nu au absolvit o formă de învățământ superioară nivelului de învățământ secundar inferior. Îmbunătățirea calității sistemului educațional ar contribui, de asemenea, la prevenirea dezechilibrelor viitoare în ceea ce privește calificările pe piața forței de muncă, care indică în prezent un posibil surplus de lucrători necalificați și un deficit de lucrători calificați. Creșterea productivității a fost deosebit de slabă în sectorul construcțiilor și în cel al serviciilor. Acest lucru este valabil în special în ceea ce privește serviciile locale, sectorul comerțului cu amănuntul, comerțul cu ridicata și serviciile personale, sectoare în care un nivel scăzut de concurență, datorat de exemplu, obstacolelor existente la intrarea pe piață, pot duce la o alocare a resurselor sub nivelul optim. Legislația în domeniul zonării este strictă, limitând posibilitatea dezvoltării unor economii de scară care sporesc productivitatea în sectorul comerțului cu amănuntul. Pentru a soluționa problema legată de faptul că achizițiile publice deschise reprezintă numai aproximativ 25 % dintre achizițiile publice, guvernul a lansat o strategie care vizează creșterea concurenței în sectorul serviciilor publice prin creșterea progresivă a achizițiilor publice în municipalități și regiuni și a stabilit un nou obiectiv pentru municipalități, și anume ca 31,5 % din totalitatea achizițiilor să fie publice până în 2015.

| (13) | Îndatorarea gospodăriilor exprimată ca procent din PIB este cea mai ridicată din UE. Creșterea nivelului îndatorării, care a fost alimentată de explozia pieței imobiliare între 2004 și 2007, creează riscuri potențiale pentru economie și stabilitatea financiară. Deși aceste riscuri sunt atenuate de caracteristicile pieței sofisticate de obligațiuni garantate cu ipoteci a Danemarcei și de o situație financiară în general solidă a majorității gospodăriilor (activele depășesc cu mult pasivele), nu au fost introduse decât măsuri limitate de atenuare a fluctuațiilor prociclice ale prețurilor locuințelor în urma corectării prețurilor pentru locuințe. |
| --- | --- |

(13)

Îndatorarea gospodăriilor exprimată ca procent din PIB este cea mai ridicată din UE. Creșterea nivelului îndatorării, care a fost alimentată de explozia pieței imobiliare între 2004 și 2007, creează riscuri potențiale pentru economie și stabilitatea financiară. Deși aceste riscuri sunt atenuate de caracteristicile pieței sofisticate de obligațiuni garantate cu ipoteci a Danemarcei și de o situație financiară în general solidă a majorității gospodăriilor (activele depășesc cu mult pasivele), nu au fost introduse decât măsuri limitate de atenuare a fluctuațiilor prociclice ale prețurilor locuințelor în urma corectării prețurilor pentru locuințe.

| (14) | Danemarca și-a luat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. În vederea îmbunătățirii sustenabilității finanțelor publice, s-a ajuns la un acord referitor la consolidarea legislației în materie de sancțiuni în ceea ce privește controlul cheltuielilor la nivel local, iar guvernul intenționează să prezinte o propunere legislativă privind plafoanele de cheltuieli. Măsurile de ocupare a forței de muncă se concentrează pe stimularea ocupării forței de muncă prin prelungirea vieții active prin intermediul unei reforme a pensiilor. Pentru stimularea competitivității, un pachet de inițiative concrete în domeniul concurenței vizează în primul rând sectoarele construcțiilor și serviciilor. Suplimentar angajamentelor în cauză a fost pusă în aplicare o schemă de compensare pentru a facilita soluționarea privată a situației băncilor aflate în dificultate și contribuirea la ameliorarea stabilității financiare. Toate aceste măsuri și angajamente se referă la cele patru domenii ale pactului. În ansamblu, măsurile coincid cu cele luate ca urmare a analizei anuale a creșterii și pentru realizarea de progrese în vederea îndeplinirii obiectivelor Strategiei Europa 2020, în special în domeniul ocupării forței de muncă. Deși câteva dintre angajamentele anunțate au fost deja introduse, ar trebui puse în aplicare în viitorul apropiat măsuri importante de consolidare a disciplinei bugetare (la nivel local) și de stimulare a ocupării forței de muncă. Angajamentele au fost evaluate și luate în considerare în formularea recomandărilor. |
| --- | --- |

(14)

Danemarca și-a luat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. În vederea îmbunătățirii sustenabilității finanțelor publice, s-a ajuns la un acord referitor la consolidarea legislației în materie de sancțiuni în ceea ce privește controlul cheltuielilor la nivel local, iar guvernul intenționează să prezinte o propunere legislativă privind plafoanele de cheltuieli. Măsurile de ocupare a forței de muncă se concentrează pe stimularea ocupării forței de muncă prin prelungirea vieții active prin intermediul unei reforme a pensiilor. Pentru stimularea competitivității, un pachet de inițiative concrete în domeniul concurenței vizează în primul rând sectoarele construcțiilor și serviciilor. Suplimentar angajamentelor în cauză a fost pusă în aplicare o schemă de compensare pentru a facilita soluționarea privată a situației băncilor aflate în dificultate și contribuirea la ameliorarea stabilității financiare. Toate aceste măsuri și angajamente se referă la cele patru domenii ale pactului. În ansamblu, măsurile coincid cu cele luate ca urmare a analizei anuale a creșterii și pentru realizarea de progrese în vederea îndeplinirii obiectivelor Strategiei Europa 2020, în special în domeniul ocupării forței de muncă. Deși câteva dintre angajamentele anunțate au fost deja introduse, ar trebui puse în aplicare în viitorul apropiat măsuri importante de consolidare a disciplinei bugetare (la nivel local) și de stimulare a ocupării forței de muncă. Angajamentele au fost evaluate și luate în considerare în formularea recomandărilor.

| (15) | Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Danemarca, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. În acest sens, Comisia consideră că, în 2011 și în anii următori, ar trebui depuse eforturi de consolidare bugetară continue și ambițioase. Ar trebui, de asemenea, să se ia măsuri suplimentare pentru creșterea ofertei de forță de muncă prin reducerea pensionării anticipate și vizarea anumitor grupuri, pentru îmbunătățirea calității educației, consolidarea concurenței în sectoarele-cheie și stabilizarea suplimentară a pieței imobiliare. |
| --- | --- |

(15)

Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Danemarca, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. În acest sens, Comisia consideră că, în 2011 și în anii următori, ar trebui depuse eforturi de consolidare bugetară continue și ambițioase. Ar trebui, de asemenea, să se ia măsuri suplimentare pentru creșterea ofertei de forță de muncă prin reducerea pensionării anticipate și vizarea anumitor grupuri, pentru îmbunătățirea calității educației, consolidarea concurenței în sectoarele-cheie și stabilizarea suplimentară a pieței imobiliare.

| (16) | În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 16 iulie 2010, elaborată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat Programul de convergență actualizat în 2011 al Danemarcei, iar avizul său (3) se reflectă în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Danemarcei, |
| --- | --- |

(16)

În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 16 iulie 2010, elaborată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat Programul de convergență actualizat în 2011 al Danemarcei, iar avizul său (3) se reflectă în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Danemarcei,

RECOMANDĂ ca Danemarca să întreprindă acțiuni în perioada 2011-2012 astfel încât:

| 1. | Să pună în aplicare în anii 2011, 2012 și 2013 măsurile de consolidare bugetară și să asigure un efort bugetar mediu anual de 0,5 % din PIB în perioada 2011-2013, conform planificării, să corecteze deficitul excesiv până în 2013 în concordanță cu recomandările Consiliului privind procedura deficitului excesiv. Să asigure în continuare, conform planificării, o cale de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu. Să accelereze reducerea deficitului public general, în cazul în care condițiile economice se dovedesc a fi mai bune decât se estimează în prezent. Să consolideze controalele cheltuielilor prin adoptarea unor plafoane multianuale obligatorii de cheltuieli pentru administrația locală, regională și centrală, care să fie compatibile cu țintele bugetare generale pe termen mediu. |
| --- | --- |

1.

Să pună în aplicare în anii 2011, 2012 și 2013 măsurile de consolidare bugetară și să asigure un efort bugetar mediu anual de 0,5 % din PIB în perioada 2011-2013, conform planificării, să corecteze deficitul excesiv până în 2013 în concordanță cu recomandările Consiliului privind procedura deficitului excesiv. Să asigure în continuare, conform planificării, o cale de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu. Să accelereze reducerea deficitului public general, în cazul în care condițiile economice se dovedesc a fi mai bune decât se estimează în prezent. Să consolideze controalele cheltuielilor prin adoptarea unor plafoane multianuale obligatorii de cheltuieli pentru administrația locală, regională și centrală, care să fie compatibile cu țintele bugetare generale pe termen mediu.

| 2. | În vederea consolidării ocupării forței de muncă și sustenabilității finanțelor publice, să ia măsuri suplimentare pentru creșterea pe termen lung a ofertei de mână de lucru, prin punerea în aplicare a reformelor recent încheiate cu privire la sistemul de pensionare anticipată voluntară (VERP), sistem, să reformeze sistemul de pensii de invaliditate și să direcționeze mai bine schemele de subvenționare a locurilor de muncă (sistemul „flex-job”) către grupurile cele mai vulnerabile. |
| --- | --- |

2.

În vederea consolidării ocupării forței de muncă și sustenabilității finanțelor publice, să ia măsuri suplimentare pentru creșterea pe termen lung a ofertei de mână de lucru, prin punerea în aplicare a reformelor recent încheiate cu privire la sistemul de pensionare anticipată voluntară (VERP), sistem, să reformeze sistemul de pensii de invaliditate și să direcționeze mai bine schemele de subvenționare a locurilor de muncă (sistemul „flex-job”) către grupurile cele mai vulnerabile.

| 3. | Să accelereze punerea în aplicare a reformelor pentru îmbunătățirea calității sistemului educațional. Să reducă rata de abandon școlar, în special în învățământul profesional, și să mărească numărul de locuri destinate ucenicilor disponibile. |
| --- | --- |

3.

Să accelereze punerea în aplicare a reformelor pentru îmbunătățirea calității sistemului educațional. Să reducă rata de abandon școlar, în special în învățământul profesional, și să mărească numărul de locuri destinate ucenicilor disponibile.

| 4. | Să ia măsuri pentru eliminarea obstacolelor din calea concurenței, în special în sectorul serviciilor locale și în cel al comerțului cu amănuntul, prin revizuirea legislației privind utilizarea terenurilor și deschiderea către concurență a achizițiilor publice în municipalități și regiuni. |
| --- | --- |

4.

Să ia măsuri pentru eliminarea obstacolelor din calea concurenței, în special în sectorul serviciilor locale și în cel al comerțului cu amănuntul, prin revizuirea legislației privind utilizarea terenurilor și deschiderea către concurență a achizițiilor publice în municipalități și regiuni.

| 5. | În paralel cu sprijinirea procesului de stabilizare a pieței imobiliare, care este în curs ca urmare a recentei corecții a prețurilor, să ia măsuri preventive pentru consolidarea stabilității pe termen mediu a pieței locuințelor și a sistemului financiar, inclusiv revizuirea funcționării sistemelor de ipoteci și de impozitare a proprietății. |
| --- | --- |

5.

În paralel cu sprijinirea procesului de stabilizare a pieței imobiliare, care este în curs ca urmare a recentei corecții a prețurilor, să ia măsuri preventive pentru consolidarea stabilității pe termen mediu a pieței locuințelor și a sistemului financiar, inclusiv revizuirea funcționării sistemelor de ipoteci și de impozitare a proprietății.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Prevăzut la articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

3

---

| 20.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 213/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 213/5

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă din 2011 al Estoniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru perioada 2011-2015

2011/C 213/02

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | Pe 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

Pe 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | Consiliul a adoptat, în data de 13 iulie 2010, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar în 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de aceste orientări integrate la elaborarea politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

Consiliul a adoptat, în data de 13 iulie 2010, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar în 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de aceste orientări integrate la elaborarea politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | În data de 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex ante integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

În data de 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex ante integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020.

| (4) | Pe 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerii de noi eforturi pentru consolidarea creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

Pe 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerii de noi eforturi pentru consolidarea creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (5) | Pe 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5)

Pe 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (6) | În data de 29 aprilie 2011, Estonia a prezentat Programul de stabilitate din 2011, care vizează perioada 2011-2015, și Programul național de reformă din 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(6)

În data de 29 aprilie 2011, Estonia a prezentat Programul de stabilitate din 2011, care vizează perioada 2011-2015, și Programul național de reformă din 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (7) | Estonia a fost afectată deosebit de puternic de criza financiară mondială, care a amplificat inversarea creșterii explozive a pieței imobiliare și a consumului intern. Pierderea cumulată de PIB a atins 19 % în 2008-2009, iar rata șomajului a crescut aproape de patru ori, ajungând la 16,8 % în 2010. În pofida acestor circumstanțe, economia s-a redresat rapid și se preconizează că în anii următori creșterea PIB-ului real se va accelera. Relansarea economică a fost favorizată în principal de exporturi, dar cererea internă este și ea revitalizată, cu precădere prin investiții puternice. Îmbunătățirea perspectivelor de creștere a impulsionat totodată și piața muncii. Recent, rata de ocupare a forței de muncă a crescut simțitor, însă șomajul de lungă durată rămâne în continuare la un nivel ridicat. Deși inflația s-a accelerat în raport cu anul precedent, se preconizează că ritmul de creștere va încetini, în concordanță cu evoluția prețurilor mondiale ale produselor de bază. |
| --- | --- |

(7)

Estonia a fost afectată deosebit de puternic de criza financiară mondială, care a amplificat inversarea creșterii explozive a pieței imobiliare și a consumului intern. Pierderea cumulată de PIB a atins 19 % în 2008-2009, iar rata șomajului a crescut aproape de patru ori, ajungând la 16,8 % în 2010. În pofida acestor circumstanțe, economia s-a redresat rapid și se preconizează că în anii următori creșterea PIB-ului real se va accelera. Relansarea economică a fost favorizată în principal de exporturi, dar cererea internă este și ea revitalizată, cu precădere prin investiții puternice. Îmbunătățirea perspectivelor de creștere a impulsionat totodată și piața muncii. Recent, rata de ocupare a forței de muncă a crescut simțitor, însă șomajul de lungă durată rămâne în continuare la un nivel ridicat. Deși inflația s-a accelerat în raport cu anul precedent, se preconizează că ritmul de creștere va încetini, în concordanță cu evoluția prețurilor mondiale ale produselor de bază.

| (8) | Pe baza evaluării Programului de stabilitate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic pe care se bazează proiecțiile bugetare este plauzibil. Strategia bugetară pe termen mediu descrisă în Programul de stabilitate vizează atingerea obiectivului pe termen mediu, definit ca echilibru structural, până în 2013, și menținerea acestuia pe toată perioada acoperită de programul de stabilitate, prin înregistrarea unor excedente structurale în 2013 și în anii următori. Poziția bugetară globală a administrațiilor publice ar trebui să înregistreze un excedent în 2013, în timp ce, pe termen scurt, deficitul global ar urma să se deterioreze, într-o oarecare măsură, din cauza impactului one-off al investițiilor de mediu în credite de carbon. Ajustarea bugetară din Programul de stabilitate se bazează pe limitarea cheltuielilor de consum ale sectorului public. Programul de stabilitate conține anumite informații privind măsurile destinate atingerii poziției vizate, iar antecedentele în materie de îndeplinire a țintelor bugetare diminuează riscul ca acestea să nu fie atinse în anii care vor urma. Concret, reformele prevăzute au ca obiectiv un plus de eficacitate în mai multe domenii, printre care educația și politicile active pentru piața muncii. Riscurile la adresa obiectivelor bugetare par, așadar, în general echilibrate. Cu toate acestea, pentru bugetele viitoare va fi important să se furnizeze detaliile esențiale ale măsurilor menite să sporească eficiența cheltuielilor publice, pentru a sprijini astfel implementarea Programului de stabilitate. |
| --- | --- |

(8)

Pe baza evaluării Programului de stabilitate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic pe care se bazează proiecțiile bugetare este plauzibil. Strategia bugetară pe termen mediu descrisă în Programul de stabilitate vizează atingerea obiectivului pe termen mediu, definit ca echilibru structural, până în 2013, și menținerea acestuia pe toată perioada acoperită de programul de stabilitate, prin înregistrarea unor excedente structurale în 2013 și în anii următori. Poziția bugetară globală a administrațiilor publice ar trebui să înregistreze un excedent în 2013, în timp ce, pe termen scurt, deficitul global ar urma să se deterioreze, într-o oarecare măsură, din cauza impactului one-off al investițiilor de mediu în credite de carbon. Ajustarea bugetară din Programul de stabilitate se bazează pe limitarea cheltuielilor de consum ale sectorului public. Programul de stabilitate conține anumite informații privind măsurile destinate atingerii poziției vizate, iar antecedentele în materie de îndeplinire a țintelor bugetare diminuează riscul ca acestea să nu fie atinse în anii care vor urma. Concret, reformele prevăzute au ca obiectiv un plus de eficacitate în mai multe domenii, printre care educația și politicile active pentru piața muncii. Riscurile la adresa obiectivelor bugetare par, așadar, în general echilibrate. Cu toate acestea, pentru bugetele viitoare va fi important să se furnizeze detaliile esențiale ale măsurilor menite să sporească eficiența cheltuielilor publice, pentru a sprijini astfel implementarea Programului de stabilitate.

| (9) | Șomajul de lungă durată rămâne ridicat, iar ratele șomajului sunt persistente, chiar dacă diferă de la o regiune la alta. În ciuda creșterilor considerabile începând din 2009, finanțarea politicilor active pentru piața muncii rămâne printre cele mai scăzute din UE, având drept consecință un număr mic de șomeri care beneficiază de sprijin activ. Piața muncii din Estonia este caracterizată de o relativă flexibilitate, care a fost întărită prin decizia de a amâna până în 2013 extinderea acoperirii asigurării de șomaj prevăzute în pachetul legislativ din domeniul muncii. În pofida acestei flexibilități, impozitarea veniturilor salariale este relativ ridicată în Estonia, ceea ce poate avea consecințe negative asupra cererii și ofertei de forță de muncă. Această problemă este deosebit de acută având în vedere rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor și al persoanelor slab calificate, care sunt expuși riscului de sărăcie. Reformele propuse pentru reducerea contribuțiilor de asigurări sociale abordează chestiunile corecte, însă trebuie aplicate simultan cu consolidarea poziției bugetare. Eficiența poate fi sporită prin examinarea mai strictă a resurselor pentru a favoriza alte prestații. |
| --- | --- |

(9)

Șomajul de lungă durată rămâne ridicat, iar ratele șomajului sunt persistente, chiar dacă diferă de la o regiune la alta. În ciuda creșterilor considerabile începând din 2009, finanțarea politicilor active pentru piața muncii rămâne printre cele mai scăzute din UE, având drept consecință un număr mic de șomeri care beneficiază de sprijin activ. Piața muncii din Estonia este caracterizată de o relativă flexibilitate, care a fost întărită prin decizia de a amâna până în 2013 extinderea acoperirii asigurării de șomaj prevăzute în pachetul legislativ din domeniul muncii. În pofida acestei flexibilități, impozitarea veniturilor salariale este relativ ridicată în Estonia, ceea ce poate avea consecințe negative asupra cererii și ofertei de forță de muncă. Această problemă este deosebit de acută având în vedere rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor și al persoanelor slab calificate, care sunt expuși riscului de sărăcie. Reformele propuse pentru reducerea contribuțiilor de asigurări sociale abordează chestiunile corecte, însă trebuie aplicate simultan cu consolidarea poziției bugetare. Eficiența poate fi sporită prin examinarea mai strictă a resurselor pentru a favoriza alte prestații.

| (10) | Intensitatea utilizării resurselor în Estonia este printre cele mai ridicate din UE. Aceasta se explică parțial printr-o structură de producție concentrată pe sectoare și industrii mari consumatoare de energie. Un alt factor determinant este performanța slabă în materie de eficiență energetică la nivel sectorial. În Programul național de reformă, Estonia indică un obiectiv național în materie de economii de energie de 9 % în 2016 în raport cu proiecțiile (16 % până în 2020 în PNR). În plus, există puține informații despre calendarul și modul de aplicare a măsurilor și despre rezultatele preconizate ale acestora. Există, așadar, posibilitatea de a îmbunătăți și mai mult eficiența energetică. Creșterea eficienței energetice poate avea un impact pozitiv asupra mediului și a securității aprovizionării cu energie, și în același timp ar putea reduce presiunile inflaționiste și îmbunătăți competitivitatea costurilor. |
| --- | --- |

(10)

Intensitatea utilizării resurselor în Estonia este printre cele mai ridicate din UE. Aceasta se explică parțial printr-o structură de producție concentrată pe sectoare și industrii mari consumatoare de energie. Un alt factor determinant este performanța slabă în materie de eficiență energetică la nivel sectorial. În Programul național de reformă, Estonia indică un obiectiv național în materie de economii de energie de 9 % în 2016 în raport cu proiecțiile (16 % până în 2020 în PNR). În plus, există puține informații despre calendarul și modul de aplicare a măsurilor și despre rezultatele preconizate ale acestora. Există, așadar, posibilitatea de a îmbunătăți și mai mult eficiența energetică. Creșterea eficienței energetice poate avea un impact pozitiv asupra mediului și a securității aprovizionării cu energie, și în același timp ar putea reduce presiunile inflaționiste și îmbunătăți competitivitatea costurilor.

| (11) | Deși o mare parte a populației a urmat studii superioare, continuarea reformei sistemului de educație la toate nivelurile ar putea contribui la soluționarea problemei deficitului de calificări, a numărului mare de școli și de instituții de învățământ superior și a absenței unei focalizări suficiente a formării profesionale, având drept consecință o pondere mare a populației lipsite de calificări profesionale. Ținând cont de tendințele demografice actuale, îmbunătățirea calității capitalului uman este esențială pentru stimularea creșterii potențiale pe termen mediu. Mai exact, orientarea educației superioare către domenii de importanță fundamentală pentru economie (de exemplu, ingineria) ar putea sprijini procesul actual de reechilibrare către sectoare comercializabile. Implementarea reformei educației ar contribui totodată și la creșterea eficienței sectorului public, întrucât în prezent sistemul de management din învățământ este prea fragmentat la nivel local, având drept consecință lipsa de eficacitate a subvențiilor și calitatea slabă a serviciilor. |
| --- | --- |

(11)

Deși o mare parte a populației a urmat studii superioare, continuarea reformei sistemului de educație la toate nivelurile ar putea contribui la soluționarea problemei deficitului de calificări, a numărului mare de școli și de instituții de învățământ superior și a absenței unei focalizări suficiente a formării profesionale, având drept consecință o pondere mare a populației lipsite de calificări profesionale. Ținând cont de tendințele demografice actuale, îmbunătățirea calității capitalului uman este esențială pentru stimularea creșterii potențiale pe termen mediu. Mai exact, orientarea educației superioare către domenii de importanță fundamentală pentru economie (de exemplu, ingineria) ar putea sprijini procesul actual de reechilibrare către sectoare comercializabile. Implementarea reformei educației ar contribui totodată și la creșterea eficienței sectorului public, întrucât în prezent sistemul de management din învățământ este prea fragmentat la nivel local, având drept consecință lipsa de eficacitate a subvențiilor și calitatea slabă a serviciilor.

| (12) | Estonia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Acestea conțin măsuri în favoarea sustenabilității finanțelor publice, a locurilor de muncă și a competitivității. Pe plan bugetar, pactul vizează atingerea echilibrului bugetar în 2013 și a unui excedent în 2014, includerea unei obligații legate de echilibrul bugetar al sectorului public în legislația de bază privind bugetul de stat și primele măsuri pentru reformarea sistemelor speciale de pensii. Pentru a promova ocuparea forței de muncă, sunt avute în vedere o serie de stimulente fiscale. În ceea ce privește competitivitatea, măsurile se axează pe inovare, studii superioare și reforma serviciului public. Angajamentele incluse în pact reflectă agenda prezentată în Programul național de reformă. Îndeplinirea obiectivelor prezentate în pact ar putea fi sprijinită prin măsuri suplimentare de întărire a politicilor pentru piața muncii și prin măsuri referitoare la utilizarea eficientă a resurselor și la piața de energie. Angajamentele din cadrul Pactului Euro Plus au fost evaluate și luate în considerare în recomandări. |
| --- | --- |

(12)

Estonia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Acestea conțin măsuri în favoarea sustenabilității finanțelor publice, a locurilor de muncă și a competitivității. Pe plan bugetar, pactul vizează atingerea echilibrului bugetar în 2013 și a unui excedent în 2014, includerea unei obligații legate de echilibrul bugetar al sectorului public în legislația de bază privind bugetul de stat și primele măsuri pentru reformarea sistemelor speciale de pensii. Pentru a promova ocuparea forței de muncă, sunt avute în vedere o serie de stimulente fiscale. În ceea ce privește competitivitatea, măsurile se axează pe inovare, studii superioare și reforma serviciului public. Angajamentele incluse în pact reflectă agenda prezentată în Programul național de reformă. Îndeplinirea obiectivelor prezentate în pact ar putea fi sprijinită prin măsuri suplimentare de întărire a politicilor pentru piața muncii și prin măsuri referitoare la utilizarea eficientă a resurselor și la piața de energie. Angajamentele din cadrul Pactului Euro Plus au fost evaluate și luate în considerare în recomandări.

| (13) | Comisia a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Ea a luat în calcul atât relevanța programelor pentru asigurarea unor politici bugetare și socioeconomice sustenabile în Estonia, cât și modul în care ele respectă normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin includerea unor parametri la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Comisia consideră că, deși măsurile destinate atingerii poziției bugetare vizate trebuie precizate în bugetele viitoare, antecedentele autorităților din Estonia diminuează riscul de neîndeplinire a țintelor bugetare. Este nevoie de măsuri suplimentare pentru consolidarea politicilor pentru piața muncii și îmbunătățirea stimulentelor pentru încadrarea în muncă, pentru perfecționarea capitalului uman prin reforme de amploare ale sistemului de educație și de măsuri privind utilizarea eficientă a resurselor și piața de energie. |
| --- | --- |

(13)

Comisia a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Ea a luat în calcul atât relevanța programelor pentru asigurarea unor politici bugetare și socioeconomice sustenabile în Estonia, cât și modul în care ele respectă normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin includerea unor parametri la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Comisia consideră că, deși măsurile destinate atingerii poziției bugetare vizate trebuie precizate în bugetele viitoare, antecedentele autorităților din Estonia diminuează riscul de neîndeplinire a țintelor bugetare. Este nevoie de măsuri suplimentare pentru consolidarea politicilor pentru piața muncii și îmbunătățirea stimulentelor pentru încadrarea în muncă, pentru perfecționarea capitalului uman prin reforme de amploare ale sistemului de educație și de măsuri privind utilizarea eficientă a resurselor și piața de energie.

| (14) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate din 2011 al Estoniei, iar avizul său (3) se reflectă cu precădere în recomandarea 1 de mai jos. Luând în considerare concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă prezentat de Estonia, |
| --- | --- |

(14)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate din 2011 al Estoniei, iar avizul său (3) se reflectă cu precădere în recomandarea 1 de mai jos. Luând în considerare concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă prezentat de Estonia,

RECOMANDĂ Estoniei să ia măsuri în perioada 2011-2012 astfel încât:

| 1. | Să înregistreze un excedent structural în 2013 cel târziu, limitând în același timp deficitul în 2012 la cel mult 2,1 % din PIB, prin controlul strict al cheltuielilor și prin eficientizarea cheltuielilor publice. |
| --- | --- |

1.

Să înregistreze un excedent structural în 2013 cel târziu, limitând în același timp deficitul în 2012 la cel mult 2,1 % din PIB, prin controlul strict al cheltuielilor și prin eficientizarea cheltuielilor publice.

| 2. | Să ia măsuri pentru a sprijini cererea de forță de muncă și pentru a reduce riscul de sărăcie, prin reducerea sarcinii fiscale și sociale într-un mod neutru pentru buget, precum și prin sporirea eficacității politicilor active pentru piața muncii, inclusiv prin măsuri adresate tinerilor și șomerilor de lungă durată, în special în zonele afectate de o rată a șomajului ridicată. |
| --- | --- |

2.

Să ia măsuri pentru a sprijini cererea de forță de muncă și pentru a reduce riscul de sărăcie, prin reducerea sarcinii fiscale și sociale într-un mod neutru pentru buget, precum și prin sporirea eficacității politicilor active pentru piața muncii, inclusiv prin măsuri adresate tinerilor și șomerilor de lungă durată, în special în zonele afectate de o rată a șomajului ridicată.

| 3. | Să asigure implementarea stimulentelor planificate pentru reducerea intensității energetice și îmbunătățirea eficienței energetice a economiei, care vizează mai ales sectorul construcțiilor și al transporturilor, prin asigurarea unei mai bune funcționări a piețelor. |
| --- | --- |

3.

Să asigure implementarea stimulentelor planificate pentru reducerea intensității energetice și îmbunătățirea eficienței energetice a economiei, care vizează mai ales sectorul construcțiilor și al transporturilor, prin asigurarea unei mai bune funcționări a piețelor.

| 4. | În paralel cu implementarea reformei sistemului de educație, să acorde prioritate măsurilor menite să amelioreze disponibilitatea educației preșcolare și să îmbunătățească calitatea și disponibilitatea formării profesionale. Să coreleze mai bine rezultatele educației cu nevoile pieței muncii și să le ofere muncitorilor slab calificați oportunități pentru a participa la formare pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

4.

În paralel cu implementarea reformei sistemului de educație, să acorde prioritate măsurilor menite să amelioreze disponibilitatea educației preșcolare și să îmbunătățească calitatea și disponibilitatea formării profesionale. Să coreleze mai bine rezultatele educației cu nevoile pieței muncii și să le ofere muncitorilor slab calificați oportunități pentru a participa la formare pe tot parcursul vieții.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

3

---

| 20.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 213/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 213/8

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă din 2011 al Franței și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Franței pentru perioada 2011-2014

2011/C 213/03

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a acceptat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a acceptat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5)

La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (6) | La 3 mai 2011, Franța a prezentat actualizarea pentru 2011 a programului său de stabilitate care acoperă perioada 2011-2014, precum și programul său național de reformă pentru 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(6)

La 3 mai 2011, Franța a prezentat actualizarea pentru 2011 a programului său de stabilitate care acoperă perioada 2011-2014, precum și programul său național de reformă pentru 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (7) | Franța a fost afectată într-o măsură relativ mai redusă decât alte state membre de criza economică și financiară mondială, cu o scădere a PIB-ului de 2,7 % în 2009, în parte datorită stabilizatorilor economici semnificativi și rezilienței consumului casnic. Sectorul bancar s-a dovedit, de asemenea, rezistent. În 2010, economia s-a redresat și, în general, creșterea PIB-ului a ajuns la 1,5 %. Cu toate acestea, criza economică a avut un impact substanțial asupra finanțelor publice ale Franței. Din cauza stabilizatorilor automați și a măsurilor discreționare de stimulare bugetară, deficitul public general a crescut de la 3,3 % din PIB în 2008 la 7,5 % în 2009. În mod similar, criza a exacerbat utilizarea insuficientă a forței de muncă și deficiențele structurale ale pieței forței de muncă din Franța, care s-a confruntat cu un nivel al șomajului relativ ridicat, de 9,7 % în 2010. În plus, balanța comercială de bunuri s-a deteriorat treptat în ultimii zece ani, ceea ce subliniat dificultățile cu care se confruntă întreprinderile franceze în ceea ce privește competitivitatea bazată pe costuri și pe alte elemente decât prețurile. |
| --- | --- |

(7)

Franța a fost afectată într-o măsură relativ mai redusă decât alte state membre de criza economică și financiară mondială, cu o scădere a PIB-ului de 2,7 % în 2009, în parte datorită stabilizatorilor economici semnificativi și rezilienței consumului casnic. Sectorul bancar s-a dovedit, de asemenea, rezistent. În 2010, economia s-a redresat și, în general, creșterea PIB-ului a ajuns la 1,5 %. Cu toate acestea, criza economică a avut un impact substanțial asupra finanțelor publice ale Franței. Din cauza stabilizatorilor automați și a măsurilor discreționare de stimulare bugetară, deficitul public general a crescut de la 3,3 % din PIB în 2008 la 7,5 % în 2009. În mod similar, criza a exacerbat utilizarea insuficientă a forței de muncă și deficiențele structurale ale pieței forței de muncă din Franța, care s-a confruntat cu un nivel al șomajului relativ ridicat, de 9,7 % în 2010. În plus, balanța comercială de bunuri s-a deteriorat treptat în ultimii zece ani, ceea ce subliniat dificultățile cu care se confruntă întreprinderile franceze în ceea ce privește competitivitatea bazată pe costuri și pe alte elemente decât prețurile.

| (8) | Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de stabilitate actualizat, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este optimist, în special în măsura în care nivelurile de creștere preconizate rămân cu mult peste creșterea potențială din ultimii ani. După înregistrarea unui deficit de 7 % din PIB în 2010, mai redus decât se preconizase, Programul de stabilitate își propune să reducă deficitul la 3 % din PIB în 2013, care este termenul-limită stabilit de Consiliu pentru corectarea situației deficitului excesiv, precum și să continue consolidarea după această dată. Pornind de la o datorie de 82 % din PIB în 2010, se preconizează că rata datoriei va crește până în 2012 (86 %), după care va înregistra o ușoară scădere. Traiectoriile de ajustare a deficitului și a datoriei sunt supuse unor riscuri, printre care se numără posibilitatea ca scenariul macroeconomic să se dovedească mai puțin favorabil, faptul că măsurile nu sunt suficient de detaliate pentru a atinge obiectivele începând cu 2012 și faptul că, în trecut, s-a întâmplat adesea ca obiectivele să nu fie îndeplinite, în pofida rezultatului mai bun decât se estimase din 2010. Prin urmare, nu se poate garanta că deficitul excesiv va fi corectat până în 2013, cu excepția cazului în care se vor adopta măsuri suplimentare în funcție de necesități. Obiectivul pe termen mediu al unui buget echilibrat din punct de vedere structural nu va fi realizat în cursul perioadei acoperite de Programul de stabilitate. Efortul fiscal anual mediu pe perioada 2010-2013, astfel cum a fost recalculat de serviciile Comisiei în conformitate cu metodologia stabilită în comun, este ușor sub nivelul menționat în Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 („peste 1 % din PIB”). |
| --- | --- |

(8)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de stabilitate actualizat, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este optimist, în special în măsura în care nivelurile de creștere preconizate rămân cu mult peste creșterea potențială din ultimii ani. După înregistrarea unui deficit de 7 % din PIB în 2010, mai redus decât se preconizase, Programul de stabilitate își propune să reducă deficitul la 3 % din PIB în 2013, care este termenul-limită stabilit de Consiliu pentru corectarea situației deficitului excesiv, precum și să continue consolidarea după această dată. Pornind de la o datorie de 82 % din PIB în 2010, se preconizează că rata datoriei va crește până în 2012 (86 %), după care va înregistra o ușoară scădere. Traiectoriile de ajustare a deficitului și a datoriei sunt supuse unor riscuri, printre care se numără posibilitatea ca scenariul macroeconomic să se dovedească mai puțin favorabil, faptul că măsurile nu sunt suficient de detaliate pentru a atinge obiectivele începând cu 2012 și faptul că, în trecut, s-a întâmplat adesea ca obiectivele să nu fie îndeplinite, în pofida rezultatului mai bun decât se estimase din 2010. Prin urmare, nu se poate garanta că deficitul excesiv va fi corectat până în 2013, cu excepția cazului în care se vor adopta măsuri suplimentare în funcție de necesități. Obiectivul pe termen mediu al unui buget echilibrat din punct de vedere structural nu va fi realizat în cursul perioadei acoperite de Programul de stabilitate. Efortul fiscal anual mediu pe perioada 2010-2013, astfel cum a fost recalculat de serviciile Comisiei în conformitate cu metodologia stabilită în comun, este ușor sub nivelul menționat în Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 („peste 1 % din PIB”).

| (9) | Punerea în aplicare a consolidării bugetare rămâne o provocare majoră. Evitarea unor derapaje ale cheltuielilor prin consolidarea poziției bugetare pe baza unor măsuri specificate în detaliu este esențială pentru restabilirea unei poziții bugetare sustenabile, în special deoarece obiectivul pentru 2013 nu prevede nicio marjă de siguranță sub pragul de 3 % din PIB. În plus, astfel cum s-a precizat în Legea de planificare multinanuală a finanțelor publice, votată în decembrie 2010, ar fi oportună utilizarea oricăror venituri excepționale în vederea accelerării reducerii deficitului și a datoriei. Potrivit ultimei evaluări efectuate de Comisie, riscurile referitoare la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie de nivel mediu. În vederea asigurării sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, Franța a adoptat o nouă reformă a pensiilor în 2010. Măsurile planificate, inclusiv creșterea treptată a vârstei minime de pensionare de la 60 la 62 de ani și a vârstei legale de pensionare de la 65 la 67 de ani, precum și eliminarea treptată a sistemelor de pensionare anticipată, ar trebui să aibă un impact asupra ratei de ocupare reduse în rândul lucrătorilor în vârstă. În plus, se așteaptă ca sistemul de pensii să fie echilibrat până în 2018. Este probabil să apară un deficit după această dată dacă nu se iau măsuri suplimentare. Ultima reformă a pensiilor a creat, de asemenea, un nou organism public, denumit „Comité de pilotage des régimes de retraite”, care are sarcina de a prezenta evaluări anuale privind situația bugetară a conturilor de pensii și de a propune măsuri corective, în cazul în care există indicii de deteriorare. |
| --- | --- |

(9)

Punerea în aplicare a consolidării bugetare rămâne o provocare majoră. Evitarea unor derapaje ale cheltuielilor prin consolidarea poziției bugetare pe baza unor măsuri specificate în detaliu este esențială pentru restabilirea unei poziții bugetare sustenabile, în special deoarece obiectivul pentru 2013 nu prevede nicio marjă de siguranță sub pragul de 3 % din PIB. În plus, astfel cum s-a precizat în Legea de planificare multinanuală a finanțelor publice, votată în decembrie 2010, ar fi oportună utilizarea oricăror venituri excepționale în vederea accelerării reducerii deficitului și a datoriei. Potrivit ultimei evaluări efectuate de Comisie, riscurile referitoare la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie de nivel mediu. În vederea asigurării sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, Franța a adoptat o nouă reformă a pensiilor în 2010. Măsurile planificate, inclusiv creșterea treptată a vârstei minime de pensionare de la 60 la 62 de ani și a vârstei legale de pensionare de la 65 la 67 de ani, precum și eliminarea treptată a sistemelor de pensionare anticipată, ar trebui să aibă un impact asupra ratei de ocupare reduse în rândul lucrătorilor în vârstă. În plus, se așteaptă ca sistemul de pensii să fie echilibrat până în 2018. Este probabil să apară un deficit după această dată dacă nu se iau măsuri suplimentare. Ultima reformă a pensiilor a creat, de asemenea, un nou organism public, denumit „Comité de pilotage des régimes de retraite”, care are sarcina de a prezenta evaluări anuale privind situația bugetară a conturilor de pensii și de a propune măsuri corective, în cazul în care există indicii de deteriorare.

| (10) | Legislația actuală privind protecția forței de muncă este în continuare prea strictă: nu există securitate juridică cu privire la condițiile în care se pot face disponibilizări pe motive economice. Acest lucru duce la o situație pe piața forței de muncă în care lucrătorii cu contracte de muncă pe durată nedeterminată (majoritatea „stocului” de forță de muncă) beneficiază de un anumit grad de securitate, iar lucrătorii cu contracte de muncă temporare (majoritatea nou-intraților pe piața forței de muncă) au parte de incertitudine. Prin urmare, ponderea contractelor de muncă temporare este semnificativ mai mare pentru lucrătorii tineri și se realizează puține treceri de la contracte temporare la contracte permanente. Această segmentare se aplică și în ceea ce privește accesul la formarea profesională. În consecință, există o rotație pronunțată a cadrelor și o acumulare limitată de capital uman în rândul acestor lucrători. Lucrătorii tineri și cei slab calificați sunt astfel expuși unor riscuri disproporționate pe piața forței de muncă. Obiectivul Legii privind reînnoirea dialogului social și al Legii din 2008 privind modernizarea pieței forței de muncă era modernizarea dialogului social și abordarea problemei dualismului pieței forței de muncă. Ultima lege menționată a introdus în special o nouă procedură pentru încetarea contractelor permanente prin consimțământ reciproc („rupture conventionnelle”), care este în prezent utilizată din ce în ce mai des. |
| --- | --- |

(10)

Legislația actuală privind protecția forței de muncă este în continuare prea strictă: nu există securitate juridică cu privire la condițiile în care se pot face disponibilizări pe motive economice. Acest lucru duce la o situație pe piața forței de muncă în care lucrătorii cu contracte de muncă pe durată nedeterminată (majoritatea „stocului” de forță de muncă) beneficiază de un anumit grad de securitate, iar lucrătorii cu contracte de muncă temporare (majoritatea nou-intraților pe piața forței de muncă) au parte de incertitudine. Prin urmare, ponderea contractelor de muncă temporare este semnificativ mai mare pentru lucrătorii tineri și se realizează puține treceri de la contracte temporare la contracte permanente. Această segmentare se aplică și în ceea ce privește accesul la formarea profesională. În consecință, există o rotație pronunțată a cadrelor și o acumulare limitată de capital uman în rândul acestor lucrători. Lucrătorii tineri și cei slab calificați sunt astfel expuși unor riscuri disproporționate pe piața forței de muncă. Obiectivul Legii privind reînnoirea dialogului social și al Legii din 2008 privind modernizarea pieței forței de muncă era modernizarea dialogului social și abordarea problemei dualismului pieței forței de muncă. Ultima lege menționată a introdus în special o nouă procedură pentru încetarea contractelor permanente prin consimțământ reciproc („rupture conventionnelle”), care este în prezent utilizată din ce în ce mai des.

| (11) | Rata șomajului în Franța a fost ușor mai ridicată decât media UE în 2010, iar șomajul de lungă durată este în creștere (3,9 % în 2010 față de 2,9 % în 2008). În acest context, serviciile publice de ocupare a forței de muncă ar trebui să joace un rol important în sprijinirea șomerilor în căutarea unui loc de muncă. În Franța, noul serviciu public de ocupare a forței de muncă de tip „ghișeu unic”, denumit Pôle Emploi, a avut până acum rezultate incerte. În perioada 2009-2010, în contextul crizei și al unei creșteri semnificative a numărului de persoane aflate în căutarea unui loc de muncă, principalul obiectiv al acestuia s-a concentrat asupra fuzionării celor două entități administrative anterioare. Externalizarea serviciilor de plasare a forței de muncă a produs până acum rezultate inegale în ceea ce privește realizarea obiectivelor de reintegrare în muncă stabilite de Pôle Emploi. În același timp, resursele consacrate de Pôle emploi oferirii de sprijin individual persoanelor în căutarea unui loc de muncă rămân insuficient dezvoltate (71 de lucrători echivalent normă întreagă la 10 000 de șomeri, ceea ce reprezintă mult sub nivelul înregistrat în unele țări cu caracteristici similare). |
| --- | --- |

(11)

Rata șomajului în Franța a fost ușor mai ridicată decât media UE în 2010, iar șomajul de lungă durată este în creștere (3,9 % în 2010 față de 2,9 % în 2008). În acest context, serviciile publice de ocupare a forței de muncă ar trebui să joace un rol important în sprijinirea șomerilor în căutarea unui loc de muncă. În Franța, noul serviciu public de ocupare a forței de muncă de tip „ghișeu unic”, denumit Pôle Emploi, a avut până acum rezultate incerte. În perioada 2009-2010, în contextul crizei și al unei creșteri semnificative a numărului de persoane aflate în căutarea unui loc de muncă, principalul obiectiv al acestuia s-a concentrat asupra fuzionării celor două entități administrative anterioare. Externalizarea serviciilor de plasare a forței de muncă a produs până acum rezultate inegale în ceea ce privește realizarea obiectivelor de reintegrare în muncă stabilite de Pôle Emploi. În același timp, resursele consacrate de Pôle emploi oferirii de sprijin individual persoanelor în căutarea unui loc de muncă rămân insuficient dezvoltate (71 de lucrători echivalent normă întreagă la 10 000 de șomeri, ceea ce reprezintă mult sub nivelul înregistrat în unele țări cu caracteristici similare).

| (12) | Deficitul de cont curent al Franței s-a deteriorat treptat în ultimii zece ani, reflectând scăderea balanței comerciale de bunuri, parțial din cauza scăderii competitivității din punctul de vedere al costului cu forța de muncă după reintroducerea, în perioada 2003-2005, a salariului minim unic (reforma anterioară privind săptămâna de lucru de 35 de ore avusese drept rezultat cinci niveluri minime diferite). S-au realizat unele îmbunătățiri în ceea ce privește procedura de indexare a salariilor (crearea unui comitet consultativ format din experți independenți, eliminarea majorărilor discreționare), care au dus la o creștere moderată a salariului minim. Prin urmare, ponderea lucrătorilor plătiți la salariul minim a scăzut în mod substanțial, ceea ce a permis o mai bună diferențiere salarială. Salariul minim în Franța este în continuare printre cele mai ridicate din UE în comparație cu media salariilor, chiar dacă sarcina fiscală este mult mai redusă decât în cazul salariului mediu din cauza reducerilor aplicate contribuțiilor angajatorilor la sistemul de asigurări sociale. |
| --- | --- |

(12)

Deficitul de cont curent al Franței s-a deteriorat treptat în ultimii zece ani, reflectând scăderea balanței comerciale de bunuri, parțial din cauza scăderii competitivității din punctul de vedere al costului cu forța de muncă după reintroducerea, în perioada 2003-2005, a salariului minim unic (reforma anterioară privind săptămâna de lucru de 35 de ore avusese drept rezultat cinci niveluri minime diferite). S-au realizat unele îmbunătățiri în ceea ce privește procedura de indexare a salariilor (crearea unui comitet consultativ format din experți independenți, eliminarea majorărilor discreționare), care au dus la o creștere moderată a salariului minim. Prin urmare, ponderea lucrătorilor plătiți la salariul minim a scăzut în mod substanțial, ceea ce a permis o mai bună diferențiere salarială. Salariul minim în Franța este în continuare printre cele mai ridicate din UE în comparație cu media salariilor, chiar dacă sarcina fiscală este mult mai redusă decât în cazul salariului mediu din cauza reducerilor aplicate contribuțiilor angajatorilor la sistemul de asigurări sociale.

| (13) | În Franța, sarcina fiscală și de asigurări sociale asupra forței de muncă este una dintre cele mai ridicate din UE, în timp ce taxa pe consum rămâne relativ redusă. În plus, veniturile din taxele de mediu, exprimate ca procent din PIB, sunt de asemenea sub media UE. Este probabil ca reechilibrarea sistemului fiscal, inclusiv, de exemplu, prin trecerea de la impozitarea muncii la impozitarea consumului și la taxele de mediu, să aibă un efect pozitiv atât asupra locurilor de muncă, cât și asupra obiectivelor de mediu. |
| --- | --- |

(13)

În Franța, sarcina fiscală și de asigurări sociale asupra forței de muncă este una dintre cele mai ridicate din UE, în timp ce taxa pe consum rămâne relativ redusă. În plus, veniturile din taxele de mediu, exprimate ca procent din PIB, sunt de asemenea sub media UE. Este probabil ca reechilibrarea sistemului fiscal, inclusiv, de exemplu, prin trecerea de la impozitarea muncii la impozitarea consumului și la taxele de mediu, să aibă un efect pozitiv atât asupra locurilor de muncă, cât și asupra obiectivelor de mediu.

| (14) | Scutirile de taxe și de asigurări sociale (inclusiv „niches fiscales”) în Franța sunt foarte mari. În plus, întreprinderile și gospodăriile trebuie să investească în obținerea de expertiză cuprinzătoare pentru a înțelege și exploata beneficiile sistemului. Deși cheltuielile fiscale sunt utilizate pentru a pune în aplicare o anumită politică economică, până în prezent nu s-a efectuat o evaluare sistematică pentru a se determina dacă acestea au îndeplinit obiectivele urmărite, deși în 2011 este planificată efectuarea unei revizuiri în conformitate cu Legea privind planificarea multianuală a finanțelor publice. În trecut, posibilitatea de substituire cu cheltuielile publice a permis autorităților franceze să respecte formal normele existente privind cheltuielile, cu toate că mutări suplimentare nu mai sunt posibile în conformitate cu articolul 9 din Legea de planificare multianuală a finanțelor publice 2011-2014. O creștere discreționară a veniturilor fiscale (în special prin reducerea cheltuielilor fiscale) cu aproximativ 0,75 % din PIB în perioada 2011-2013 este prevăzută de autoritățile franceze. Cheltuielile fiscale care urmează să fie eliminate pentru perioada de după 2012 au fost identificate doar parțial. |
| --- | --- |

(14)

Scutirile de taxe și de asigurări sociale (inclusiv „niches fiscales”) în Franța sunt foarte mari. În plus, întreprinderile și gospodăriile trebuie să investească în obținerea de expertiză cuprinzătoare pentru a înțelege și exploata beneficiile sistemului. Deși cheltuielile fiscale sunt utilizate pentru a pune în aplicare o anumită politică economică, până în prezent nu s-a efectuat o evaluare sistematică pentru a se determina dacă acestea au îndeplinit obiectivele urmărite, deși în 2011 este planificată efectuarea unei revizuiri în conformitate cu Legea privind planificarea multianuală a finanțelor publice. În trecut, posibilitatea de substituire cu cheltuielile publice a permis autorităților franceze să respecte formal normele existente privind cheltuielile, cu toate că mutări suplimentare nu mai sunt posibile în conformitate cu articolul 9 din Legea de planificare multianuală a finanțelor publice 2011-2014. O creștere discreționară a veniturilor fiscale (în special prin reducerea cheltuielilor fiscale) cu aproximativ 0,75 % din PIB în perioada 2011-2013 este prevăzută de autoritățile franceze. Cheltuielile fiscale care urmează să fie eliminate pentru perioada de după 2012 au fost identificate doar parțial.

| (15) | Concurența în sectorul comerțului cu amănuntul este încă îngreunată de restricțiile administrative privind deschiderea de mari magazine de vânzare cu amănuntul de tip „outlet” și de o interdicție a revânzării la un preț inferior costurilor. În sectorul serviciilor, există în continuare bariere în calea concurenței în cazul mai multor profesii reglementate, care ar putea fi eliminate fie prin revizuirea condițiilor de intrare, fie prin eliminarea progresivă a anumitor cote (numerus clausus) și a drepturilor exclusive de care beneficiază aceste profesii. |
| --- | --- |

(15)

Concurența în sectorul comerțului cu amănuntul este încă îngreunată de restricțiile administrative privind deschiderea de mari magazine de vânzare cu amănuntul de tip „outlet” și de o interdicție a revânzării la un preț inferior costurilor. În sectorul serviciilor, există în continuare bariere în calea concurenței în cazul mai multor profesii reglementate, care ar putea fi eliminate fie prin revizuirea condițiilor de intrare, fie prin eliminarea progresivă a anumitor cote (numerus clausus) și a drepturilor exclusive de care beneficiază aceste profesii.

| (16) | Franța și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. În domeniul bugetar, Franța s-a angajat să pună rapid în aplicare reforma pensiilor din 2010. În vederea consolidării sustenabilității finanțelor publice, Franța își va modifica, de asemenea, constituția pentru a introduce o planificare bugetară multianuală obligatorie. În vederea creșterii participării pe piața forței de muncă, sunt luate în calcul diverse măsuri de susținere a politicilor active pe piața forței de muncă (de exemplu, ucenicii de facilitare a tranziției de la studii la viața profesională pentru tinerii lucrători, deschiderea până în 2012 a unor centre suplimentare de îngrijire a copiilor pentru a îmbunătăți perspectivele de angajare ale femeilor, consolidarea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă pentru persoanele în căutarea unui loc de muncă). Măsurile privind competitivitatea pun accentul pe îmbunătățirea sistemului de învățământ superior și pe promovarea cercetării și dezvoltării (CD) și a inovării („investissements d'avenir”), precum și pe reducerea sarcinii administrative prin punerea în aplicare a unui program cuprinzător de simplificare administrativă. Aceste angajamente se referă la trei dintre cele patru domenii ale pactului, lăsând deoparte sectorul financiar. Deși aceste măsuri sunt luate în domeniile în care Franța se confruntă cu principalele provocări, multe dintre acestea (în special cele privind guvernanța bugetară sau sprijinirea învățământului superior și a CD) reprezintă confirmări ale politicilor/reformelor publice existente. Agenda de reforme nu pare să reflecte pe deplin amploarea provocărilor macroeconomice cu care se confruntă piața forței de muncă sau mediul de afaceri. În plus, există incertitudini politice cu privire la reforma constituțională preconizată. Aceste angajamente în cadrul Pactului Euro Plus au fost evaluate și luate în considerare în formularea recomandărilor. |
| --- | --- |

(16)

Franța și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. În domeniul bugetar, Franța s-a angajat să pună rapid în aplicare reforma pensiilor din 2010. În vederea consolidării sustenabilității finanțelor publice, Franța își va modifica, de asemenea, constituția pentru a introduce o planificare bugetară multianuală obligatorie. În vederea creșterii participării pe piața forței de muncă, sunt luate în calcul diverse măsuri de susținere a politicilor active pe piața forței de muncă (de exemplu, ucenicii de facilitare a tranziției de la studii la viața profesională pentru tinerii lucrători, deschiderea până în 2012 a unor centre suplimentare de îngrijire a copiilor pentru a îmbunătăți perspectivele de angajare ale femeilor, consolidarea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă pentru persoanele în căutarea unui loc de muncă). Măsurile privind competitivitatea pun accentul pe îmbunătățirea sistemului de învățământ superior și pe promovarea cercetării și dezvoltării (CD) și a inovării („investissements d'avenir”), precum și pe reducerea sarcinii administrative prin punerea în aplicare a unui program cuprinzător de simplificare administrativă. Aceste angajamente se referă la trei dintre cele patru domenii ale pactului, lăsând deoparte sectorul financiar. Deși aceste măsuri sunt luate în domeniile în care Franța se confruntă cu principalele provocări, multe dintre acestea (în special cele privind guvernanța bugetară sau sprijinirea învățământului superior și a CD) reprezintă confirmări ale politicilor/reformelor publice existente. Agenda de reforme nu pare să reflecte pe deplin amploarea provocărilor macroeconomice cu care se confruntă piața forței de muncă sau mediul de afaceri. În plus, există incertitudini politice cu privire la reforma constituțională preconizată. Aceste angajamente în cadrul Pactului Euro Plus au fost evaluate și luate în considerare în formularea recomandărilor.

| (17) | Comisia a evaluat, în cazul Franței, Programul de stabilitate și Programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru dezvoltarea de către Franța a unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientărilor UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin includerea unor parametri la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. În lumina celor de mai sus, Comisia consideră că este necesar ca strategia de consolidare fiscală să fie specificată mai detaliat, pentru 2012 și anii următori, în vederea asigurării corectării, până în 2013, a deficitul excesiv și a intrării datoriei pe o pantă descendentă. Orice venit excepțional ar trebui utilizat pentru a accelera reducerea deficitului și a datoriei, în conformitate cu articolul 11 din Legea privind planificarea multianuală a finanțelor publice 2011-2014. Trecerea de la impozitarea veniturilor salariale la taxele pe consum și la taxele de mediu și raționalizarea cheltuielilor fiscale ar sprijini obiectivele bugetare și de mediu și ar îmbunătăți mediul de afaceri. Acțiunile viitoare din perioada 2011-2012 ar trebui să pună accentul pe adaptarea legislației privind protecția forței de muncă în vederea reducerii dualismului pieței muncii, precum și pe consolidarea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă pentru a oferi persoanelor în căutarea unui loc de muncă un sprijin consistent. Politica actuală de moderare a salariului minim ar trebui continuată. Ar trebui stimulată concurența în cadrul profesiilor reglementate și a comerțului cu amănuntul. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a evaluat, în cazul Franței, Programul de stabilitate și Programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru dezvoltarea de către Franța a unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientărilor UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin includerea unor parametri la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. În lumina celor de mai sus, Comisia consideră că este necesar ca strategia de consolidare fiscală să fie specificată mai detaliat, pentru 2012 și anii următori, în vederea asigurării corectării, până în 2013, a deficitul excesiv și a intrării datoriei pe o pantă descendentă. Orice venit excepțional ar trebui utilizat pentru a accelera reducerea deficitului și a datoriei, în conformitate cu articolul 11 din Legea privind planificarea multianuală a finanțelor publice 2011-2014. Trecerea de la impozitarea veniturilor salariale la taxele pe consum și la taxele de mediu și raționalizarea cheltuielilor fiscale ar sprijini obiectivele bugetare și de mediu și ar îmbunătăți mediul de afaceri. Acțiunile viitoare din perioada 2011-2012 ar trebui să pună accentul pe adaptarea legislației privind protecția forței de muncă în vederea reducerii dualismului pieței muncii, precum și pe consolidarea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă pentru a oferi persoanelor în căutarea unui loc de muncă un sprijin consistent. Politica actuală de moderare a salariului minim ar trebui continuată. Ar trebui stimulată concurența în cadrul profesiilor reglementate și a comerțului cu amănuntul.

| (18) | În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a Programului de stabilitate al Franței, iar avizul său (3) se reflectă, în special, în recomandarea 1 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Franței, |
| --- | --- |

(18)

În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a Programului de stabilitate al Franței, iar avizul său (3) se reflectă, în special, în recomandarea 1 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Franței,

RECOMANDĂ ca Franța să întreprindă acțiuni în perioada 2011-2012 astfel încât:

| 1. | Să garanteze efortul fiscal anual mediu recomandat de peste 1 % din PIB în perioada 2010-2013 și să ia măsuri pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013, în conformitate cu recomandarea Consiliului în cadrul procedurii de deficit excesiv, determinând astfel revenirea ratei ridicate a datoriei publice pe o pantă descendentă, și să garanteze un progres corespunzător către obiectivul pe termen mediu următor; să specifice măsurile corespunzătoare necesare pentru 2012 și anii următori, să adopte măsuri suplimentare dacă este necesar și să utilizeze orice venit excepțional pentru a accelera reducerea deficitului și a datoriei, conform planificării; să continue revizuirea sustenabilității sistemului de pensii și să ia măsuri suplimentare, dacă este cazul. |
| --- | --- |

1.

Să garanteze efortul fiscal anual mediu recomandat de peste 1 % din PIB în perioada 2010-2013 și să ia măsuri pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013, în conformitate cu recomandarea Consiliului în cadrul procedurii de deficit excesiv, determinând astfel revenirea ratei ridicate a datoriei publice pe o pantă descendentă, și să garanteze un progres corespunzător către obiectivul pe termen mediu următor; să specifice măsurile corespunzătoare necesare pentru 2012 și anii următori, să adopte măsuri suplimentare dacă este necesar și să utilizeze orice venit excepțional pentru a accelera reducerea deficitului și a datoriei, conform planificării; să continue revizuirea sustenabilității sistemului de pensii și să ia măsuri suplimentare, dacă este cazul.

| 2. | Să depună noi eforturi, în conformitate cu practicile naționale de consultare a partenerilor sociali, pentru a combate segmentarea pieței forței de muncă prin revizuirea aspectelor selectate din legislația privind protecția forței de muncă, îmbunătățind în același timp capitalul uman și parcursurile ascendente; să asigure că orice evoluție a salariului minim sprijină crearea locurilor de muncă. |
| --- | --- |

2.

Să depună noi eforturi, în conformitate cu practicile naționale de consultare a partenerilor sociali, pentru a combate segmentarea pieței forței de muncă prin revizuirea aspectelor selectate din legislația privind protecția forței de muncă, îmbunătățind în același timp capitalul uman și parcursurile ascendente; să asigure că orice evoluție a salariului minim sprijină crearea locurilor de muncă.

| 3. | Să încurajeze accesul la învățare pe tot parcursul vieții pentru a contribui la menținerea încadrării în muncă a persoanelor în vârstă și să consolideze măsurile de sprijinire a reîncadrării pe piața muncii. Să accelereze politicile active pe piața forței de muncă și să introducă măsuri de îmbunătățire a organizării, a procesului decizional și a procedurilor serviciilor publice de ocupare a forței de muncă în vederea consolidării serviciilor și a sprijinului individual acordat persoanelor care riscă se devină șomeri de lungă durată. |
| --- | --- |

3.

Să încurajeze accesul la învățare pe tot parcursul vieții pentru a contribui la menținerea încadrării în muncă a persoanelor în vârstă și să consolideze măsurile de sprijinire a reîncadrării pe piața muncii. Să accelereze politicile active pe piața forței de muncă și să introducă măsuri de îmbunătățire a organizării, a procesului decizional și a procedurilor serviciilor publice de ocupare a forței de muncă în vederea consolidării serviciilor și a sprijinului individual acordat persoanelor care riscă se devină șomeri de lungă durată.

| 4. | Să îmbunătățească eficacitatea sistemului fiscal, inclusiv, de exemplu, prin trecerea de la impozitarea veniturilor salariale la taxele de mediu și la taxele pe consum și prin punerea în aplicare a reducerii planificate a numărului și a costului scutirilor de taxe și de asigurări sociale (inclusiv „niches fiscales”). |
| --- | --- |

4.

Să îmbunătățească eficacitatea sistemului fiscal, inclusiv, de exemplu, prin trecerea de la impozitarea veniturilor salariale la taxele de mediu și la taxele pe consum și prin punerea în aplicare a reducerii planificate a numărului și a costului scutirilor de taxe și de asigurări sociale (inclusiv „niches fiscales”).

| 5. | Să ia măsuri suplimentare de eliminare a restricțiilor nejustificate privind comerțul și profesiile reglementate, în special în sectorul serviciilor și al comerțului cu amănuntul. |
| --- | --- |

5.

Să ia măsuri suplimentare de eliminare a restricțiilor nejustificate privind comerțul și profesiile reglementate, în special în sectorul serviciilor și al comerțului cu amănuntul.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

3

---

| 20.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 213/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 213/12

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă pe 2011 al Greciei

2011/C 213/04

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului Europei în materie de creștere durabilă și competitivitate. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului Europei în materie de creștere durabilă și competitivitate.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind Orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, o decizie privind Orientările politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (1), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind Orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, o decizie privind Orientările politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (1), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând astfel începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care are la bază Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând astfel începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care are la bază Strategia Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii.

| (5) | La 3 mai 2010, Grecia a prezentat un program de ajustare cuprinzător, în valoare de 110 miliarde EUR, finanțat prin asistență financiară furnizată de statele membre din zona euro și de FMI. Memorandumul de înțelegere însoțitor și completările ulterioare la acesta prevăd condițiile de politică economică pe baza cărora este acordată asistența financiară. |
| --- | --- |

(5)

La 3 mai 2010, Grecia a prezentat un program de ajustare cuprinzător, în valoare de 110 miliarde EUR, finanțat prin asistență financiară furnizată de statele membre din zona euro și de FMI. Memorandumul de înțelegere însoțitor și completările ulterioare la acesta prevăd condițiile de politică economică pe baza cărora este acordată asistența financiară.

| (6) | Elementele-cheie ale condițiilor de politică au fost consacrate în Decizia 2010/320/UE a Consiliului din 10 mai 2010 (2), și în modificările ulterioare la aceasta (3), adresată Greciei în vederea consolidării și aprofundării supravegherii bugetare și în vederea atenționării Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru a remedia situația de deficit excesiv, în temeiul dispozițiilor articolului 136 și ale articolului 126 alineatul (9) din tratat. |
| --- | --- |

(6)

Elementele-cheie ale condițiilor de politică au fost consacrate în Decizia 2010/320/UE a Consiliului din 10 mai 2010 (2), și în modificările ulterioare la aceasta (3), adresată Greciei în vederea consolidării și aprofundării supravegherii bugetare și în vederea atenționării Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru a remedia situația de deficit excesiv, în temeiul dispozițiilor articolului 136 și ale articolului 126 alineatul (9) din tratat.

| (7) | La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. Grecia ar trebui să prezinte un program de stabilitate actualizat și angajamente și acțiuni specifice pe 2011 pe care și le-a propus în temeiul Pactului Euro Plus, pe baza Programului economic de ajustare actualizat. |
| --- | --- |

(7)

La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. Grecia ar trebui să prezinte un program de stabilitate actualizat și angajamente și acțiuni specifice pe 2011 pe care și le-a propus în temeiul Pactului Euro Plus, pe baza Programului economic de ajustare actualizat.

| (8) | În ultima decadă, creșterea înregistrată de Grecia s-a bazat pe factori nesustenabili: expansiunea consumului și a investițiilor în locuințe a fost însoțită de creșteri ridicate ale salariilor reale și de o creștere rapidă a creditelor; ratele scăzute ale dobânzii reale, asociate cu adoptarea euro și cu liberalizarea pieței financiare, au contribuit la această expansiune. Criza globală din 2008-2009 a expus aspectele vulnerabile, inclusiv: politicile fiscale nesustenabile, ascunse parțial de statistici nefiabile și de nivelul temporar ridicat al veniturilor, o piață a forței de muncă și a produselor rigidă, pierderea competitivității și creșterea datoriei externe. Chiar dacă nu de la bun început, sectorul bancar a fost afectat de criza economică și de încredere. Amploarea deteriorării poziției sale bugetare a fost revelată târziu, ca urmare a deficiențelor grave din sistemul contabil și cel statistic al Greciei. Acest lucru a întârziat punerea în aplicare a unor măsuri corective. Pe măsură ce au apărut preocupări cu privire la sustenabilitatea finanțelor publice ale Greciei și a crescut aversiunea globală față de risc, s-a înregistrat o deteriorare simțitoare a încrederii pieței privind Grecia la începutul anului 2010. În aprilie 2010, Grecia a solicitat asistență financiară internațională, întrucât se confrunta cu nevoi financiare semnificative și nu era în măsură să aibă acces pe piețele internaționale de capital. |
| --- | --- |

(8)

În ultima decadă, creșterea înregistrată de Grecia s-a bazat pe factori nesustenabili: expansiunea consumului și a investițiilor în locuințe a fost însoțită de creșteri ridicate ale salariilor reale și de o creștere rapidă a creditelor; ratele scăzute ale dobânzii reale, asociate cu adoptarea euro și cu liberalizarea pieței financiare, au contribuit la această expansiune. Criza globală din 2008-2009 a expus aspectele vulnerabile, inclusiv: politicile fiscale nesustenabile, ascunse parțial de statistici nefiabile și de nivelul temporar ridicat al veniturilor, o piață a forței de muncă și a produselor rigidă, pierderea competitivității și creșterea datoriei externe. Chiar dacă nu de la bun început, sectorul bancar a fost afectat de criza economică și de încredere. Amploarea deteriorării poziției sale bugetare a fost revelată târziu, ca urmare a deficiențelor grave din sistemul contabil și cel statistic al Greciei. Acest lucru a întârziat punerea în aplicare a unor măsuri corective. Pe măsură ce au apărut preocupări cu privire la sustenabilitatea finanțelor publice ale Greciei și a crescut aversiunea globală față de risc, s-a înregistrat o deteriorare simțitoare a încrederii pieței privind Grecia la începutul anului 2010. În aprilie 2010, Grecia a solicitat asistență financiară internațională, întrucât se confrunta cu nevoi financiare semnificative și nu era în măsură să aibă acces pe piețele internaționale de capital.

| (9) | Grecia s-a angajat să pună în aplicare Programul de ajustare economică și financiară, în vederea corectării dezechilibrelor bugetare și externe și în vederea recâștigării încrederii, pe termen scurt. Pe termen mediu, ar trebui să pună bazele unui model de creștere care să se bazeze mai mult pe investiții și pe exporturi, sprijinind în acest fel creșterea și ocuparea forței de muncă. Programul de ajustare prevede acțiuni ample pe trei fronturi: (i) o strategie de consolidare bugetară concentrată la începutul perioadei, sprijinită de măsuri fiscale structurale și de un control fiscal ameliorat, (ii) reforme structurale ale pieței forței de muncă și a produselor care să impulsioneze competitivitatea și creșterea și (iii) eforturi de păstrare a stabilității sistemului bancar. |
| --- | --- |

(9)

Grecia s-a angajat să pună în aplicare Programul de ajustare economică și financiară, în vederea corectării dezechilibrelor bugetare și externe și în vederea recâștigării încrederii, pe termen scurt. Pe termen mediu, ar trebui să pună bazele unui model de creștere care să se bazeze mai mult pe investiții și pe exporturi, sprijinind în acest fel creșterea și ocuparea forței de muncă. Programul de ajustare prevede acțiuni ample pe trei fronturi: (i) o strategie de consolidare bugetară concentrată la începutul perioadei, sprijinită de măsuri fiscale structurale și de un control fiscal ameliorat, (ii) reforme structurale ale pieței forței de muncă și a produselor care să impulsioneze competitivitatea și creșterea și (iii) eforturi de păstrare a stabilității sistemului bancar.

| (10) | Comisia a evaluat proiectul de program național de reformă. Comisia nu a ținut seama doar de relevanța acestuia pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Grecia, ci și de conformitatea acestuia cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE pentru deciziile naționale viitoare. În acest context, Comisia subliniază caracterul urgent al implementării măsurilor planificate pentru a respecta Decizia 2010/320/UE, |
| --- | --- |

(10)

Comisia a evaluat proiectul de program național de reformă. Comisia nu a ținut seama doar de relevanța acestuia pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Grecia, ci și de conformitatea acestuia cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE pentru deciziile naționale viitoare. În acest context, Comisia subliniază caracterul urgent al implementării măsurilor planificate pentru a respecta Decizia 2010/320/UE,

RECOMANDĂ ca Grecia:

Să pună în aplicare integral măsurile prevăzute în Decizia 2010/320/UE, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2011/257/UE, specificate mai detaliat în memorandumul de înțelegere din 3 mai 2010 și în completările ulterioare la acesta, în special ultima completare din 2 iulie 2011.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

1

(2)  JO L 145, 11.6.2010, p. 6.

2

(3)  Decizia Consiliului din 7 septembrie 2010 (2010/486/UE) (JO L 241, 14.9.2010, p. 12); Decizia Consiliului din 20 decembrie 2010 (2011/57/UE) (JO L 26, 29.1.2011, p. 15); Decizia Consiliului din 7 martie 2011 (2011/257/UE) (JO L 110, 29.4.2011, p. 26).

3

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 20.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 213/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 213/14

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 213/05

| Data adoptării deciziei | 17.12.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.31853 (N 501/10) |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | Galicia |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Ayuda para la conversión de instalaciones de fueloil de Alúmina Española SA (ALCOA) — Galicia |
| Temei legal | Estatuto de Autonomía de Galicia — Convenio con empresa |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Economisire de energie, Protecția mediului |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget global: 0,99 milioane EUR |
| Valoare | 38 % |
| Durată (perioadă) | Până la 30.12.2010 |
| Sectoare economice | Energie |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Consellería de Economía e Industria de la Xunta de Galicia |
| Edificio Administrativo San Caetano s/n |
| Bloque 5 — planta 4 |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Data adoptării deciziei

17.12.2010

Numărul de referință al ajutorului

SA.31853 (N 501/10)

Stat membru

Spania

Regiune

Galicia

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Ayuda para la conversión de instalaciones de fueloil de Alúmina Española SA (ALCOA) — Galicia

Temei legal

Estatuto de Autonomía de Galicia — Convenio con empresa

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Economisire de energie, Protecția mediului

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 0,99 milioane EUR

Valoare

38 %

Durată (perioadă)

Până la 30.12.2010

Sectoare economice

Energie

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Consellería de Economía e Industria de la Xunta de Galicia

Edificio Administrativo San Caetano s/n

Bloque 5 — planta 4

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 31.5.2011 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.32595 (11/N) |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | Pais Vasco |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Programa de Subvenciones para la Promoción, Difusión, y/o Normalización del Euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT) en la Comunidad Autónoma Vasca |
| Temei legal | Borrador del orden de la Consejera de Cultura, por lo que se regula la concesión y se convocan subvenciones para la promoción, difusión, y/o normalización del euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT) |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Promovarea culturii, Dezvoltare sectorială |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | | Buget anual: 1,576 de milioane EUR |

Data adoptării deciziei

31.5.2011

Numărul de referință al ajutorului

SA.32595 (11/N)

Stat membru

Spania

Regiune

Pais Vasco

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Programa de Subvenciones para la Promoción, Difusión, y/o Normalización del Euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT) en la Comunidad Autónoma Vasca

Temei legal

Borrador del orden de la Consejera de Cultura, por lo que se regula la concesión y se convocan subvenciones para la promoción, difusión, y/o normalización del euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT)

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Promovarea culturii, Dezvoltare sectorială

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual: 1,576 de milioane EUR

| | Buget global: 1,576 de milioane EUR |
| --- | --- |

Buget global: 1,576 de milioane EUR

Valoare

60 %

Durată (perioadă)

31.3.2011-31.12.2011

Sectoare economice

Mass-media

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Dirección de Promoción del Euskara |
| --- |
| Viceconsejería de Política Lingüistica |
| Departamento de Cultura |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Victoria-Gasteiz |
| Álava, País Vasco |
| ESPAÑA |

Dirección de Promoción del Euskara

Viceconsejería de Política Lingüistica

Departamento de Cultura

C/ Donostia, 1

01010 Victoria-Gasteiz

Álava, País Vasco

ESPAÑA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

III Acte pregătitoare

BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ

Banca Centrală Europeană

| 20.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 213/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 213/16

---

AVIZUL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 11 martie 2011

cu privire la o recomandare de decizie a Consiliului privind modalitățile de negociere a acordului monetar cu Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy

(CON/2011/22)

2011/C 213/06

Introducere și temei juridic

La 10 martie 2011 Banca Centrală Europeană (BCE) a primit din partea Consiliului Uniunii Europene o solicitare de emitere a unui aviz cu privire la o recomandare de decizie a Consiliului privind modalitățile de negociere a acordului monetar cu Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy (1) (denumită în continuare „proiectul de decizie”).

Competența BCE de a emite un aviz se întemeiază pe articolul 219 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. În conformitate cu articolul 17.5 prima teză din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene, Consiliul guvernatorilor adoptă prezentul aviz.

Observații cu caracter general

| 1. | Deși responsabilitatea finală pentru deciziile privind încheierea de acorduri monetare cu țări terțe revine Consiliului UE, BCE nu ar încuraja țările și teritoriile de peste mări (TTPM) asociate cu state membre din zona euro să introducă euro ca monedă oficială. În cazul Saint-Barthélemy, BCE nu are obiecții față de proiectul de decizie, deoarece Saint-Barthélemy, care face parte din Franța, utilizează euro din 1999. Pentru a facilita materializarea dorinței Franței de menținere a monedei euro în Saint-Barthélemy după 1 ianuarie 2012, când această colectivitate va înceta să facă parte din teritoriul UE (2), este necesară găsirea unei soluții, în cadrul dreptului Uniunii Europene, care să țină seama de noile împrejurări. În acest context, încheierea unui acord monetar cu Republica Franceză, care acționează în numele Saint-Barthélemy, este o soluție satisfăcătoare, deoarece ar permite Franței să continue să aplice cu privire la Saint-Barthélemy dispozițiile dreptului Uniunii care sunt necesare pentru utilizarea monedei unice în următoarele domenii: legislație monetară, bancară și financiară; măsuri necesare pentru utilizarea euro; prevenirea spălării banilor, a fraudei și a contrafacerii oricăror mijloace de plată, fie ele în numerar sau nu; normele privind medaliile și jetoanele, precum și normele privind cerințele de raportare statistică. |
| --- | --- |

1.

Deși responsabilitatea finală pentru deciziile privind încheierea de acorduri monetare cu țări terțe revine Consiliului UE, BCE nu ar încuraja țările și teritoriile de peste mări (TTPM) asociate cu state membre din zona euro să introducă euro ca monedă oficială. În cazul Saint-Barthélemy, BCE nu are obiecții față de proiectul de decizie, deoarece Saint-Barthélemy, care face parte din Franța, utilizează euro din 1999. Pentru a facilita materializarea dorinței Franței de menținere a monedei euro în Saint-Barthélemy după 1 ianuarie 2012, când această colectivitate va înceta să facă parte din teritoriul UE (2), este necesară găsirea unei soluții, în cadrul dreptului Uniunii Europene, care să țină seama de noile împrejurări. În acest context, încheierea unui acord monetar cu Republica Franceză, care acționează în numele Saint-Barthélemy, este o soluție satisfăcătoare, deoarece ar permite Franței să continue să aplice cu privire la Saint-Barthélemy dispozițiile dreptului Uniunii care sunt necesare pentru utilizarea monedei unice în următoarele domenii: legislație monetară, bancară și financiară; măsuri necesare pentru utilizarea euro; prevenirea spălării banilor, a fraudei și a contrafacerii oricăror mijloace de plată, fie ele în numerar sau nu; normele privind medaliile și jetoanele, precum și normele privind cerințele de raportare statistică.

| 2. | Din domeniul de aplicare al mandatului pentru negocieri stabilit în proiectul de decizie, BCE înțelege că, spre deosebire de acordurile încheiate cu țări terțe precum Principatul Monaco, Principatul Andorra, Republica San Marino și Statul Cetății Vaticanului, acest acord monetar nu autorizează Saint-Barthélemy să emită propriile monede euro. Deși BCE apreciază această abordare, acest lucru ar trebui prezentat în mod explicit din motive de securitate juridică și transparență, cel puțin în preambulul proiectului de decizie. |
| --- | --- |

2.

Din domeniul de aplicare al mandatului pentru negocieri stabilit în proiectul de decizie, BCE înțelege că, spre deosebire de acordurile încheiate cu țări terțe precum Principatul Monaco, Principatul Andorra, Republica San Marino și Statul Cetății Vaticanului, acest acord monetar nu autorizează Saint-Barthélemy să emită propriile monede euro. Deși BCE apreciază această abordare, acest lucru ar trebui prezentat în mod explicit din motive de securitate juridică și transparență, cel puțin în preambulul proiectului de decizie.

| 3. | BCE reamintește că orice transfer, inclusiv asistența financiară specifică pentru bănci și alte instituții financiare, care sunt necesare pentru menținerea sau restaurarea stabilității financiare în Saint-Barthélemy, este suportat de Trezoreria Republicii Franceze. |
| --- | --- |

3.

BCE reamintește că orice transfer, inclusiv asistența financiară specifică pentru bănci și alte instituții financiare, care sunt necesare pentru menținerea sau restaurarea stabilității financiare în Saint-Barthélemy, este suportat de Trezoreria Republicii Franceze.

| 4. | BCE înțelege că toate sarcinile care intră în competența Eurosistemului, inclusiv operațiunile de politică monetară și colectarea statisticilor, vor fi desfășurare de Banque de France prin intermediul Institut d’Émission des Départements d’Outre-mer (IEDOM). |
| --- | --- |

4.

BCE înțelege că toate sarcinile care intră în competența Eurosistemului, inclusiv operațiunile de politică monetară și colectarea statisticilor, vor fi desfășurare de Banque de France prin intermediul Institut d’Émission des Départements d’Outre-mer (IEDOM).

| 5. | De asemenea, BCE înțelege că acordul monetar nu urmărește ca instituțiile financiare situate în Saint-Barthélemy să aibă acces direct la sistemele de plăți și decontare din zona euro și că orice asemenea legătură va fi făcută în continuare prin intermediul autorităților franceze relevante. |
| --- | --- |

5.

De asemenea, BCE înțelege că acordul monetar nu urmărește ca instituțiile financiare situate în Saint-Barthélemy să aibă acces direct la sistemele de plăți și decontare din zona euro și că orice asemenea legătură va fi făcută în continuare prin intermediul autorităților franceze relevante.

| 6. | BCE este ferm convinsă că rolul său în negocierea acordurilor monetare cu un TTPM ar trebui să fie exact același cu rolul său în negocierea acordurilor monetare cu țări terțe. În acest context, textul proiectului de decizie ar trebui să prevadă în mod clar și fără echivoc că acordul BCE este necesar cu privire la aspectele ce țin de domeniile care intră în competența sa. |
| --- | --- |

6.

BCE este ferm convinsă că rolul său în negocierea acordurilor monetare cu un TTPM ar trebui să fie exact același cu rolul său în negocierea acordurilor monetare cu țări terțe. În acest context, textul proiectului de decizie ar trebui să prevadă în mod clar și fără echivoc că acordul BCE este necesar cu privire la aspectele ce țin de domeniile care intră în competența sa.

| 7. | BCE constată că anumite aspecte importante nu sunt reglementate de proiectul de decizie, iar acestea ar trebui tratate astfel:






  7.1. | În alte acorduri monetare, Curtea de Justiție a Uniunii Europene este organismul însărcinat cu soluționarea litigiilor care pot decurge din aceste acorduri. Proiectul de decizie ar trebui să stabilească în mod clar faptul că și în acest caz se aplică același mecanism. BCE consideră că nu este evidentă competența Curții de Justiție cu privire la acest tip de acord și face trimitere în mod specific la câteva avize ale Curții în care aceasta a făcut o distincție clară între acordurile încheiate de statele membre și acordurile încheiate de statele membre responsabile pentru teritoriile dependente ale acestora, respectiv care nu acționează în calitatea lor de state membre (3). |
| --- | --- | --- |

7.

BCE constată că anumite aspecte importante nu sunt reglementate de proiectul de decizie, iar acestea ar trebui tratate astfel:

7.1.

În alte acorduri monetare, Curtea de Justiție a Uniunii Europene este organismul însărcinat cu soluționarea litigiilor care pot decurge din aceste acorduri. Proiectul de decizie ar trebui să stabilească în mod clar faptul că și în acest caz se aplică același mecanism. BCE consideră că nu este evidentă competența Curții de Justiție cu privire la acest tip de acord și face trimitere în mod specific la câteva avize ale Curții în care aceasta a făcut o distincție clară între acordurile încheiate de statele membre și acordurile încheiate de statele membre responsabile pentru teritoriile dependente ale acestora, respectiv care nu acționează în calitatea lor de state membre (3).

| 7.2. | Unul dintre cele mai importante elemente ale acestui acord monetar ar trebui să fie necesitatea de a garanta aplicarea neîntreruptă cu privire la Saint-Barthélemy a actelor juridice relevante ale UE prezente și viitoare care produc efecte directe imediate, de exemplu, regulamentele. BCE înțelege că Franța intenționează să soluționeze acest aspect prin modificarea legii organice franceze respective.
  BCE constată că, spre deosebire de alte acorduri monetare, proiectul de decizie nu prevede crearea unui comitet comun responsabil de evaluarea progresului modificărilor legislative. BCE apreciază că absența unui asemenea organism în care UE, ca unul dintre semnatarii acordului, să participe și să monitorizeze aplicarea corespunzătoare a acquis-ului UE relevant în TTPM este nesatisfăcătoare, în special atunci când sistemul bancar local utilizează euro. BCE apreciază că este vital ca aplicarea specifică a unei norme UE relevante să fie făcută de comun acord cu Comisia și cu BCE (4), de exemplu, prin includerea actelor juridice relevante ale UE și BCE într-o anexă la acordul monetar și publicarea acestei anexe și a modificărilor acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În mod alternativ, proiectul de decizie ar trebui să solicite Franței să informeze BCE înainte de adoptarea actelor juridice care privesc Saint-Barthélemy, în cazul în care acestea intră în competența BCE. În plus, instituțiile UE ar trebui să aibă dreptul să solicite informații din partea Franței cu privire la asemenea acte juridice. |
| --- | --- |

7.2.

Unul dintre cele mai importante elemente ale acestui acord monetar ar trebui să fie necesitatea de a garanta aplicarea neîntreruptă cu privire la Saint-Barthélemy a actelor juridice relevante ale UE prezente și viitoare care produc efecte directe imediate, de exemplu, regulamentele. BCE înțelege că Franța intenționează să soluționeze acest aspect prin modificarea legii organice franceze respective.

BCE constată că, spre deosebire de alte acorduri monetare, proiectul de decizie nu prevede crearea unui comitet comun responsabil de evaluarea progresului modificărilor legislative. BCE apreciază că absența unui asemenea organism în care UE, ca unul dintre semnatarii acordului, să participe și să monitorizeze aplicarea corespunzătoare a acquis-ului UE relevant în TTPM este nesatisfăcătoare, în special atunci când sistemul bancar local utilizează euro. BCE apreciază că este vital ca aplicarea specifică a unei norme UE relevante să fie făcută de comun acord cu Comisia și cu BCE (4), de exemplu, prin includerea actelor juridice relevante ale UE și BCE într-o anexă la acordul monetar și publicarea acestei anexe și a modificărilor acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În mod alternativ, proiectul de decizie ar trebui să solicite Franței să informeze BCE înainte de adoptarea actelor juridice care privesc Saint-Barthélemy, în cazul în care acestea intră în competența BCE. În plus, instituțiile UE ar trebui să aibă dreptul să solicite informații din partea Franței cu privire la asemenea acte juridice.

| 7.3. | BCE înțelege că, după schimbarea statutului Saint-Barthélemy la 1 ianuarie 2012, aceasta nu va mai fi reglementată de dispoziții ale dreptului Uniunii care, altfel, sunt direct aplicabile și care permit organismelor UE relevante, precum Europol, să acționeze pentru combaterea contrafacerii bancnotelor euro. Această chestiune trebuie abordată și în acordul monetar, prin urmare proiectul de decizie ar trebui să mandateze UE să includă o asemenea dispoziție în acordul monetar. |
| --- | --- |

7.3.

BCE înțelege că, după schimbarea statutului Saint-Barthélemy la 1 ianuarie 2012, aceasta nu va mai fi reglementată de dispoziții ale dreptului Uniunii care, altfel, sunt direct aplicabile și care permit organismelor UE relevante, precum Europol, să acționeze pentru combaterea contrafacerii bancnotelor euro. Această chestiune trebuie abordată și în acordul monetar, prin urmare proiectul de decizie ar trebui să mandateze UE să includă o asemenea dispoziție în acordul monetar.

În cazul în care BCE recomandă modificarea deciziei propuse, propunerile de redactare specifice însoțite de o explicație în acest sens se regăsesc în anexă.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 11 martie 2011.

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  SEC(2011) 249 final.

1

(2)  Articolul 3 din Decizia Consiliului European din 29 octombrie 2010 de modificare a statutului în raport cu Uniunea Europeană al Insulei Saint-Barthélemy, JO L 325, 9.12.2010, p. 4.

2

(3)  Avizul 1/78, punctul 62, și Avizul 1/94, punctul 17: „teritoriile în cauză, în măsura în care rămân în afara domeniului de aplicare al Tratatului CEE, sunt, în ceea ce privește Comunitatea, în aceeași situație ca țările terțe. În consecință, statele responsabile pentru teritoriile dependente ale acestora participă la acord în capacitatea lor de state responsabile pentru relațiile internaționale ale acestor teritorii, care sunt în afara domeniului de aplicare al dreptului comunitar, și nu ca state membre ale Comunității”.

3

(4)  A se vedea și Avizul la cererea Consiliului Uniunii Europene în temeiul articolul 109 L alineatul (4) din Tratatul de instituire a Comunității Europene privind o propunere de decizie a Consiliului privind regimul monetar în comunitățile teritoriale franceze Saint-Pierre-et-Miquelon și Mayotte, JO C 127, 7.5.1999, p. 5.

4

---

ANEXĂ

Propuneri de redactare

| Textul propus de Comisie | Modificările propuse de BCE (1) |
| --- | --- |
| Modificarea 1 |
| Considerentul 6 |
| „(6) | În consecință, se impune negocierea unui acord monetar între Uniunea Europeană și Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy, în vederea garantării aplicării neîntrerupte a legislațiilor pertinente ale UE cu privire la Saint-Barthélemy.” |

Textul propus de Comisie

Modificările propuse de BCE (1)

Modificarea 1

Considerentul 6

„(6)

În consecință, se impune negocierea unui acord monetar între Uniunea Europeană și Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy, în vederea garantării aplicării neîntrerupte a legislațiilor pertinente ale UE cu privire la Saint-Barthélemy.”

| „(6) | În consecință, se impune negocierea unui acord monetar între Uniunea Europeană și Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy, în vederea garantării aplicării neîntrerupte a legislațiilor pertinente ale UE cu privire la Saint-Barthélemy. BCE ar trebui să ia parte la această negociere, acordul său fiind necesar cu privire la aspectele ce țin de domeniile care intră în competența sa.” |
| --- | --- |

„(6)

În consecință, se impune negocierea unui acord monetar între Uniunea Europeană și Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy, în vederea garantării aplicării neîntrerupte a legislațiilor pertinente ale UE cu privire la Saint-Barthélemy. BCE ar trebui să ia parte la această negociere, acordul său fiind necesar cu privire la aspectele ce țin de domeniile care intră în competența sa.”

Explicație

Explicație

A se vedea explicațiile de la modificarea 5.

A se vedea explicațiile de la modificarea 5.

Modificarea 2

Modificarea 2

Considerentul 7

Considerent nou

| „(7) | Mandatul pentru negociere nu urmărește să permită sau să acorde în orice mod colectivității de peste mări Saint-Barthélemy dreptul de a bate sau de a emite propriile monede euro. În acest sens, în ceea ce privește utilizarea monedelor euro va fi menținută situația actuală.” |
| --- | --- |

„(7)

Mandatul pentru negociere nu urmărește să permită sau să acorde în orice mod colectivității de peste mări Saint-Barthélemy dreptul de a bate sau de a emite propriile monede euro. În acest sens, în ceea ce privește utilizarea monedelor euro va fi menținută situația actuală.”

Explicație

Explicație

A se vedea punctul 2 din prezentul aviz. BCE consideră că securitatea juridică și transparența în această privință sunt deosebit de importante, întrucât acesta este primul acord monetar care se referă la un TTPM și, prin urmare, acordul poate crea un precedent.

A se vedea punctul 2 din prezentul aviz. BCE consideră că securitatea juridică și transparența în această privință sunt deosebit de importante, întrucât acesta este primul acord monetar care se referă la un TTPM și, prin urmare, acordul poate crea un precedent.

Modificarea 3

Modificarea 3

Articolul 1 litera (d)

Dispoziție nouă

| „(d) | Republica Franceză are obligația de a asigura, în ceea ce privește Saint-Barthélemy, aplicarea corectă și deplină a actelor juridice ale UE și BCE, care, altfel, sunt direct aplicabile, iar supravegherea aplicării acestora va rămâne responsabilitatea autorităților franceze, care concomitent vor informa pe deplin Comisia și BCE.” |
| --- | --- |

„(d)

„(d)

Republica Franceză are obligația de a asigura, în ceea ce privește Saint-Barthélemy, aplicarea corectă și deplină a actelor juridice ale UE și BCE, care, altfel, sunt direct aplicabile, iar supravegherea aplicării acestora va rămâne responsabilitatea autorităților franceze, care concomitent vor informa pe deplin Comisia și BCE.”

Republica Franceză are obligația de a asigura, în ceea ce privește Saint-Barthélemy, aplicarea corectă și deplină a actelor juridice ale UE și BCE, care, altfel, sunt direct aplicabile, iar supravegherea aplicării acestora va rămâne responsabilitatea autorităților franceze, care concomitent vor informa pe deplin Comisia și BCE.”

Explicație

Explicație

A se vedea punctul 7.2 din prezentul aviz.

A se vedea punctul 7.2 din prezentul aviz.

Modificarea 4

Modificarea 4

Articolul 1 litera (e)

Dispoziție nouă

| „(e) | Acordul monetar prelungește aplicarea Deciziei Consiliului din 6 aprilie 2009 privind înființarea Oficiului European de Poliție (Europol) (2) cu privire la Saint-Barthélemy în ceea ce privește contrafacerea bancnotelor euro. |
| --- | --- |

„(e)

(e)

Acordul monetar prelungește aplicarea Deciziei Consiliului din 6 aprilie 2009 privind înființarea Oficiului European de Poliție (Europol) (2) cu privire la Saint-Barthélemy în ceea ce privește contrafacerea bancnotelor euro.

Acordul monetar prelungește aplicarea Deciziei Consiliului din 6 aprilie 2009 privind înființarea Oficiului European de Poliție (Europol) (2

Explicație

Explicație

A se vedea punctul 7.3 din prezentul aviz. BCE apreciază că Franța nu poate extinde în mod unilateral sfera geografică de aplicare a sarcinilor și competențelor Europol privind protejarea integrității bancnotelor euro.

A se vedea punctul 7.3 din prezentul aviz. BCE apreciază că Franța nu poate extinde în mod unilateral sfera geografică de aplicare a sarcinilor și competențelor Europol privind protejarea integrității bancnotelor euro.

Modificarea 5

Modificarea 5

Articolul 2

„Comisia poartă negocierile cu Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy. Banca Centrală Europeană ia parte pe deplin la negocieri, acordul său fiind necesar în domeniile care intră în competența sa.”

„Comisia poartă negocierile cu Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy. Banca Centrală Europeană ia parte pe deplin la negocieri și acordul său este necesar cu privire la aspectele ce țin de domeniile care intră în competența sa.”

Explicație

Explicație

Această formulare clară și neechivocă cu privire la rolul BCE a fost utilizată în mai multe decizii ale Consiliului privind mandatele de negociere și chiar în cadrul acordurilor monetare. Cel mai recent exemplu este articolul 3 din Decizia Consiliului privind modalitățile de renegociere a acordului monetar dintre Guvernul Republicii Franceze, în numele Comunității Europene, și Guvernul Alteței Sale Serenisime Prințul de Monaco (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

Această formulare clară și neechivocă cu privire la rolul BCE a fost utilizată în mai multe decizii ale Consiliului privind mandatele de negociere și chiar în cadrul acordurilor monetare. Cel mai recent exemplu este articolul 3 din Decizia Consiliului privind modalitățile de renegociere a acordului monetar dintre Guvernul Republicii Franceze, în numele Comunității Europene, și Guvernul Alteței Sale Serenisime Prințul de Monaco (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

Modificarea 6

Modificarea 6

Noul articol 3

Nicio dispoziție

„Curtea de Justiție a Uniunii Europene este desemnată în acordul monetar ca fiind competentă să soluționeze litigiile care pot apărea în interpretarea și aplicarea acordului.”

Explicație

Explicație

A se vedea punctul 7.1 din prezentul aviz.

A se vedea punctul 7.1 din prezentul aviz.

---

(1)  Scrisul cu caractere aldine în cuprinsul textului arată unde BCE propune inserarea unui text nou. Pasajele tăiate din cuprinsul textului indică unde BCE propune eliminarea textului.

1

(2)  JO L 121, 15.5.2009, p. 37.”

2

---

| 20.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 213/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 213/21

---

AVIZUL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 4 iulie 2011

cu privire la o propunere de decizie a Consiliului privind semnarea și încheierea Acordului monetar între Uniunea Europeană și Republica Franceză, cu referire la păstrarea euro ca monedă în Saint-Barthélemy, în urma schimbării statutului său în raport cu Uniunea Europeană

(CON/2011/56)

2011/C 213/07

Introducere și temei juridic

La 29 iunie 2011, Banca Centrală Europeană (BCE) a primit din partea Consiliului Uniunii Europene o solicitare de emitere a unui aviz cu privire la o propunere de decizie a Consiliului privind semnarea și încheierea Acordului monetar între Uniunea Europeană și Republica Franceză, cu referire la păstrarea euro ca monedă în Saint-Barthélemy, în urma schimbării statutului său în raport cu Uniunea Europeană (1), (denumită în continuare „decizia propusă”) și cu privire la textul acordului monetar anexat la decizia propusă.

Competența BCE de a adopta un aviz se întemeiază pe articolul 127 alineatul (4) și pe articolul 282 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, deoarece decizia propusă se referă la un acord monetar care intră în domeniul de aplicare al articolului 219 alineatul (3) din Tratat. În conformitate cu articolul 17.5 prima teză din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene, Consiliul guvernatorilor adoptă prezentul aviz.

Observații cu caracter general

BCE apreciază decizia propusă, întrucât textul acordului monetar anexat reflectă în mod corespunzător observațiile și propunerile de redactare ale BCE din Avizul CON/2011/22 al BCE din 11 martie 2011 cu privire la o recomandare de decizie a Consiliului privind modalitățile de negociere a acordului monetar cu Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy (2), și poziția BCE exprimată în cursul procesului de negociere.

Cu toate acestea, BCE are propuneri de redactare specifice cu privire la decizia propusă, cu scopul de a asigura consecvența dintre Decizia Consiliului privind modalitățile de negociere a acordului monetar cu Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy (3), și decizia propusă.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 4 iulie 2011.

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2011) 360 final.

1

(2)  Publicat simultan cu prezentul aviz.

2

(3)  Nepublicată încă.

3

---

ANEXĂ

Propuneri de redactare

| Textul propus de Comisie | Modificările propuse de BCE (1) |
| --- | --- |
| Modificarea 1 |
| A patra referire (nouă) |
| Nu există text. | „având în vedere avizul Băncii Centrale Europene,” |
| Explicație


  Modificarea propusă este necesară pentru a reflecta faptul că actul Uniunii este adoptat în conformitate cu articolul 127 alineatul (4) și cu articolul 282 alineatul (5) din Tratat, care prevăd obligația de a consulta BCE cu privire la orice act al Uniunii propus în domeniile care țin de competențele sale. |
| Modificarea 2 |
| Considerentul 3 |
| „(3) | La 13 aprilie 2011, Consiliul a autorizat Comisia, acționând în asociere cu Banca Centrală Europeană și cu acordul acesteia în domeniile care țin de competența sa, să negocieze cu Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy, în vederea încheierii unui acord monetar. Un astfel de acord a fost parafat la data de 30 mai 2011.” |

Textul propus de Comisie

Modificările propuse de BCE (1)

Modificarea 1

A patra referire (nouă)

Nu există text.

„având în vedere avizul Băncii Centrale Europene,”

Explicație

Explicație

Modificarea propusă este necesară pentru a reflecta faptul că actul Uniunii este adoptat în conformitate cu articolul 127 alineatul (4) și cu articolul 282 alineatul (5) din Tratat, care prevăd obligația de a consulta BCE cu privire la orice act al Uniunii propus în domeniile care țin de competențele sale.

Modificarea propusă este necesară pentru a reflecta faptul că actul Uniunii este adoptat în conformitate cu articolul 127 alineatul (4) și cu articolul 282 alineatul (5) din Tratat, care prevăd obligația de a consulta BCE cu privire la orice act al Uniunii propus în domeniile care țin de competențele sale.

Modificarea 2

Modificarea 2

Considerentul 3

„(3)

La 13 aprilie 2011, Consiliul a autorizat Comisia, acționând în asociere cu Banca Centrală Europeană și cu acordul acesteia în domeniile care țin de competența sa, să negocieze cu Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy, în vederea încheierii unui acord monetar. Un astfel de acord a fost parafat la data de 30 mai 2011.”

| „(3) | La 13 aprilie 2011, Consiliul a autorizat Comisia, , să negocieze cu Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy, să asocieze pe deplin BCE la negocieri și să îi solicite acordul în domeniile care țin de competențele sale, în vederea încheierii unui acord monetar. Un astfel de acord a fost parafat la data de 30 mai 2011.” |
| --- | --- |

„(3)

La 13 aprilie 2011, Consiliul a autorizat Comisia, , să negocieze cu Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy, să asocieze pe deplin BCE la negocieri și să îi solicite acordul în domeniile care țin de competențele sale, în vederea încheierii unui acord monetar. Un astfel de acord a fost parafat la data de 30 mai 2011.”

Explicație

Explicație

Modificarea propusă este necesară în vederea asigurării conformității deciziei propuse cu considerentul 6 și cu articolul 1 din Decizia Consiliului privind modalitățile de negociere a acordului monetar cu Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy
   (2).

Modificarea propusă este necesară în vederea asigurării conformității deciziei propuse cu considerentul 6 și cu articolul 1 din Decizia Consiliului privind modalitățile de negociere a acordului monetar cu Republica Franceză, care acționează în numele colectivității franceze de peste mări Saint-Barthélemy

2

---

(1)  Scrisul cu caractere aldine în cuprinsul textului arată unde BCE propune inserarea unui text nou. Pasajele tăiate din cuprinsul textului indică unde BCE propune eliminarea textului.

1

(2)  Nepublicată încă.

2

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 20.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 213/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 213/23

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

19 iulie 2011

2011/C 213/08

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4160 |
| JPY | yen japonez | 111,77 |
| DKK | coroana daneză | 7,4564 |
| GBP | lira sterlină | 0,87890 |
| SEK | coroana suedeză | 9,2300 |
| CHF | franc elvețian | 1,1607 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,8620 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,480 |
| HUF | forint maghiar | 271,50 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7093 |
| PLN | zlot polonez | 4,0283 |
| RON | leu românesc nou | 4,2580 |
| TRY | lira turcească | 2,3517 |
| AUD | dolar australian | 1,3273 |
| CAD | dolar canadian | 1,3534 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,0387 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6628 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7220 |
| KRW | won sud-coreean | 1 500,74 |
| ZAR | rand sud-african | 9,8639 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,1539 |
| HRK | kuna croată | 7,4433 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 101,51 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,2572 |
| PHP | peso Filipine | 60,610 |
| RUB | rubla rusească | 39,7450 |
| THB | baht thailandez | 42,373 |
| BRL | real brazilian | 2,2252 |
| MXN | peso mexican | 16,5755 |
| INR | rupie indiană | 63,0120 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4160

JPY

yen japonez

111,77

DKK

coroana daneză

7,4564

GBP

lira sterlină

0,87890

SEK

coroana suedeză

9,2300

CHF

franc elvețian

1,1607

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,8620

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,480

HUF

forint maghiar

271,50

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7093

PLN

zlot polonez

4,0283

RON

leu românesc nou

4,2580

TRY

lira turcească

2,3517

AUD

dolar australian

1,3273

CAD

dolar canadian

1,3534

HKD

dolar Hong Kong

11,0387

NZD

dolar neozeelandez

1,6628

SGD

dolar Singapore

1,7220

KRW

won sud-coreean

1 500,74

ZAR

rand sud-african

9,8639

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,1539

HRK

kuna croată

7,4433

IDR

rupia indoneziană

12 101,51

MYR

ringgit Malaiezia

4,2572

PHP

peso Filipine

60,610

RUB

rubla rusească

39,7450

THB

baht thailandez

42,373

BRL

real brazilian

2,2252

MXN

peso mexican

16,5755

INR

rupie indiană

63,0120

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 20.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 213/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 213/24

---

Cereri de propuneri și acordarea unui premiu conform programelor de lucru pentru 2011 și 2012 din cel de Al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative

2011/C 213/09

Prin prezenta comunicare se lansează cereri de propuneri și se anunță acordarea unui premiu conform programelor de lucru pentru 2011 și 2012 „Cooperare”, „Idei”, „Persoane” și „Capacități” din cel de Al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013).

Se solicită propuneri pentru competițiile prezentate în continuare și pentru acordarea unui premiu. Termenele-limită și bugetele competițiilor sunt indicate în textele cererilor respective, publicate pe site-ul internet al Comisiei Europene dedicat acestora.

Programul specific „Cooperare”:

| Tema | Codul competiției |
| --- | --- |
| 1. | Sănătate |

Tema

Codul competiției

1.

Sănătate

FP7-HEALTH-2012-INNOVATION-1

FP7-HEALTH-2012-INNOVATION-2

| 2. | Produse alimentare, agricultură și pescuit și biotehnologie |
| --- | --- |

2.

Produse alimentare, agricultură și pescuit și biotehnologie

FP7-KBBE-2012-6 — single stage

| 3. | Tehnologii ale informației și comunicațiilor |
| --- | --- |

3.

Tehnologii ale informației și comunicațiilor

FP7-ICT-2011-8

FP7-2012-ICT-GC

| 4. | Nanoștiințe, nanotehnologii, materiale și noi tehnologii de producție |
| --- | --- |

4.

Nanoștiințe, nanotehnologii, materiale și noi tehnologii de producție

FP7-NMP-2012-LARGE-6

FP7-NMP-2012-SMALL-6

FP7-NMP-2012-SME-6

FP7-NMP-2011-CSA-6

| 5. | Energie |
| --- | --- |

5.

Energie

FP7-ENERGY-2012-1

FP7-ENERGY-2012-2

FP7-ENERGY-2012-SMARTCITIES

| 6. | Mediu (inclusiv schimbările climatice) |
| --- | --- |

6.

Mediu (inclusiv schimbările climatice)

FP7-ENV-2012 — two stage

FP7-ENV-2012 — one stage

| 7. | Transporturi |
| --- | --- |

7.

Transporturi

FP7-AAT-2012-RTD-1

FP7-AAT-2012-RTD-L0

FP7-AAT-2012-RTD-JAPAN

FP7-SST-2012-RTD-1

FP7-TPT-2012-RTD-1

FP7-TRANSPORT-2012-MOVE-1

| 8. | Științe socioeconomice și umaniste |
| --- | --- |

8.

Științe socioeconomice și umaniste

FP7-SSH-2012-1

FP7-SSH-2012-2

| 9. | Spațiu |
| --- | --- |

9.

Spațiu

FP7-SPACE-2012-1

| 10. | Securitate |
| --- | --- |

10.

Securitate

FP7-SEC-2012-1

Abordări intertematice

Teme: 4. NMP, 6. Mediu, 7. Transporturi–Parteneriatul public-privat „Automobile ecologice” (apel intertematic pus în aplicare în comun)

FP7-2012-GC-MATERIALS

Teme: 3. Tehnologii ale informației și comunicațiilor; 4. Nanoștiințe, nanotehnologii, materiale și noi tehnologii de producție; 5. Energie și 6. Mediu (inclusiv schimbările climatice) (coordonate). Parteneriatul public-privat „Clădiri eficiente din punct de vedere energetic”

FP7-2012-NMP-ENV-ENERGY-ICT-EeB

Teme: 3. Tehnologii ale informației și comunicațiilor și 4. Nanoștiințe, nanotehnologii, parteneriatul public-privat „Fabricile viitorului”

FP7-2012-NMP-ICT-FoF

Teme: 1. Sănătate; 2. Produse alimentare, agricultură și pescuit și biotehnologie; 4. Nanoștiințe, nanotehnologii, materiale și noi tehnologii de producție; 5. Energie 7. Transporturi (inclusiv aeronautică) și 8. Științe socioeconomice și umaniste (coordonate)

FP7-ERANET-2012-RTD

Programul specific „Idei”:

| Denumirea competiției | Codul competiției |
| --- | --- |
| Granturi ERC pentru cercetători independenți debutanți (ERC Starting Independent Researcher Grants) | ERC-2012-StG |

Denumirea competiției

Codul competiției

Granturi ERC pentru cercetători independenți debutanți (ERC Starting Independent Researcher Grants)

ERC-2012-StG

Programul specific „Persoane”:

| Denumirea competiției | Codul competiției |
| --- | --- |
| Rețele Marie Curie de formare inițială | FP7-PEOPLE-2012-ITN |
| Programul internațional Marie Curie de schimb de personal de cercetare | FP7-PEOPLE-2012-IRSES |

Denumirea competiției

Codul competiției

Rețele Marie Curie de formare inițială

FP7-PEOPLE-2012-ITN

Programul internațional Marie Curie de schimb de personal de cercetare

FP7-PEOPLE-2012-IRSES

Programul specific „Capacități”:

| Partea | Codul competiției |
| --- | --- |
| 1. | Infrastructuri de cercetare |

Partea

Codul competiției

1.

Infrastructuri de cercetare

FP7-INFRASTRUCTURES-2012-1

| 2. | Cercetare în beneficiul IMM-urilor |
| --- | --- |

2.

Cercetare în beneficiul IMM-urilor

FP7-SME-2012

| 3. | Regiuni de cunoaștere |
| --- | --- |

3.

Regiuni de cunoaștere

FP7-REGIONS-2012-2013-1

| 4. | Potențial de cercetare |
| --- | --- |

4.

Potențial de cercetare

FP7-REGPOT-2012-2013-1

| 5. | Știința în societate |
| --- | --- |

5.

Știința în societate

FP7-SCIENCE-IN-SOCIETY-2012-1

| 6. | Dezvoltarea coerentă a politicilor de cercetare |
| --- | --- |

6.

Dezvoltarea coerentă a politicilor de cercetare

FP7-COH-2012-PROCURERS

Premiul acordat femeilor inovatoare

| 7. | Activități de cooperare internațională |
| --- | --- |

7.

Activități de cooperare internațională

FP7-INCO-2012-1

FP7-INCO-2012-2

Cererile de propuneri și acordarea premiului sunt legate de programele de lucru adoptate prin Deciziile Comisiei C(2011) 4961 din 19 iulie 2011, C(2011) 5033 din 19 iulie 2011, C(2011) 5068 din 19 iulie 2011 și C(2011) 5023 din 19 iulie 2011.

Pe site-ul Comisiei Europene pot fi consultate informații privind cererile de propuneri și acordarea premiului, programele de lucru și instrucțiunile pentru candidați referitoare la modalitățile de prezentare a propunerilor.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 20.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 213/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 213/27

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 213/10

| 1. | La data de 13 iulie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Bain Capital Investors, LLC („Bain Capital Investors”, SUA) și OCM IMC Holdings, L.P., controlate de Oaktree Capital Group, LLC („Oaktree”, SUA) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii International Market Centers, LP („IMC”, SUA). |
| --- | --- |

1.

La data de 13 iulie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Bain Capital Investors, LLC („Bain Capital Investors”, SUA) și OCM IMC Holdings, L.P., controlate de Oaktree Capital Group, LLC („Oaktree”, SUA) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii International Market Centers, LP („IMC”, SUA).

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Bain Capital Investors: investiții în societăți necotate; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Bain Capital Investors: investiții în societăți necotate;

| — | în cazul întreprinderii Oaktree: fond de investiții alternative și netradiționale; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Oaktree: fond de investiții alternative și netradiționale;

| — | în cazul întreprinderii IMC: proprietar și operator în domeniul imobiliar (salon și spațiu de expoziție) în SUA. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii IMC: proprietar și operator în domeniul imobiliar (salon și spațiu de expoziție) în SUA.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

| 20.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 213/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 213/28

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 213/11

| 1. | La data de 12 iulie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Thermo Fisher Scientific, Inc. („Thermo Fisher”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi CB Diagnostics Holding AB, holding și acționar unic al Phadia Holding AB („Phadia”, Suedia), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 12 iulie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Thermo Fisher Scientific, Inc. („Thermo Fisher”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi CB Diagnostics Holding AB, holding și acționar unic al Phadia Holding AB („Phadia”, Suedia), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Thermo Fisher: instrumente de laborator, instrumente biomedicale și produse conexe, inclusiv dispozitive de diagnosticare in vitro; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Thermo Fisher: instrumente de laborator, instrumente biomedicale și produse conexe, inclusiv dispozitive de diagnosticare in vitro;

| — | în cazul întreprinderii Phadia: sisteme de testare sanguină în scopul imunodiagnosticării care facilitează diagnosticul clinic (in vitro) și monitorizarea alergiilor și bolilor autoimune. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Phadia: sisteme de testare sanguină în scopul imunodiagnosticării care facilitează diagnosticul clinic (in vitro) și monitorizarea alergiilor și bolilor autoimune.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---