# Euroopa Liidu C 236E/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2011.236.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 236E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide12. august 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2011.236.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 236E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide12. august 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2010–2011 ISTUNGJÄRK15.–17. ja 23. juuni 2010 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 257 E, 24.9.2010.
  16. juuni 2010. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2008. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 252, 25.9.2010, lk 24.
  VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 15. juuni 2010 |
| 2011/C 236E/01 | Regionaalpoliitika ja selle rahastamise läbipaistvusEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon regionaalpoliitika ja selle rahastamise läbipaistvuse kohta (2009/2232(INI)) | 1 |
| 2011/C 236E/02 | Volitus 2011. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseksEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon volituse kohta 2011. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks (2010/2002(BUD)) | 6 |
| 2011/C 236E/03 | Tuletisinstrumentide turud: edasised poliitikameetmedEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon tuletisinstrumentide turgude kohta: edasised poliitikameetmed (2010/2008(INI)) | 17 |
| 2011/C 236E/04 | Asjade internetEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon asjade interneti kohta (2009/2224(INI)) | 24 |
| 2011/C 236E/05 | Interneti haldamine: järgmised sammudEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon interneti haldamise järgmiste sammude kohta (2009/2229(INI)) | 33 |
| 2011/C 236E/06 | Ühenduse innovatsioonipoliitika muutuvas maailmasEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamise kohta muutuva maailma taustal (2009/2227(INI)) | 41 |
| 2011/C 236E/07 | Edusammud aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks lähtuvalt vahekokkuvõttest ÜRO 2010. aasta septembri kõrgetasemelise kohtumise ettevalmistamiselEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon edusammude kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks lähtuvalt vahekokkuvõttest ÜRO 2010. aasta septembri kõrgetasemelise kohtumise ettevalmistamisel (2010/2037(INI)) | 48 |
| | Kolmapäev, 16. juuni 2010 |
| 2011/C 236E/08 | EL 2020Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta resolutsioon ELi 2020. aasta strateegia kohta | 57 |
| 2011/C 236E/09 | Majanduse juhtimineEuroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta resolutsioon majanduse juhtimise kohta | 65 |
| | Neljapäev, 17. juuni 2010 |
| 2011/C 236E/10 | Inimõiguste kaitsjaid toetav ELi poliitikaEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon inimõiguste kaitsjaid toetava ELi poliitika kohta (2009/2199(INI)) | 69 |
| 2011/C 236E/11 | Statistiliste andmete kvaliteet Euroopa Liidus ja komisjoni kontrollivolituste laiendamine (Eurostat)Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon statistiliste andmete kvaliteedi kohta Euroopa Liidus ja komisjoni kontrollivolituste laiendamise (Eurostat) kohta | 76 |
| 2011/C 236E/12 | Majanduslanguse ja finantskriisi soolised aspektidEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (2009/2204(INI)) | 79 |
| 2011/C 236E/13 | Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamine ja soovitused tulevikuksEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamise kohta ja soovituste kohta tulevikuks (2009/2242(INI)) | 87 |
| 2011/C 236E/14 | Sport, eelkõige sportlaste esindajadEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon mängijate esindajate kohta spordis | 99 |
| 2011/C 236E/15 | ELi ja Venemaa tippkohtumise järeldusedEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon ELi ja Venemaa tippkohtumise (31. mai – 1. juuni 2010) järelduste kohta | 101 |
| 2011/C 236E/16 | Iisraeli sõjaline operatsioon humanitaarabi vedanud laevade vastu ja Gaza blokaadEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon humanitaarabi laevastiku vastu suunatud Iisraeli sõjalise operatsiooni ning Gaza blokaadi kohta | 105 |
| 2011/C 236E/17 | Piinamisvahenditega kauplemineEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 (mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks) rakendamise kohta | 107 |
| 2011/C 236E/18 | Olukord Korea poolsaarelEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon olukorra kohta Korea poolsaarel | 111 |
| 2011/C 236E/19 | Bosnia ja HertsegoviinaEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon olukorra kohta Bosnias ja Hertsegoviinas | 113 |
| 2011/C 236E/20 | ELi-USA õhutranspordilepingEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon ELi-USA lennutranspordilepingu kohta | 121 |
| 2011/C 236E/21 | Esimese raudteepaketi direktiivide rakendamineEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon esimese raudteepaketi direktiivide (2001/12/EÜ, 2001/13/EÜ ja 2001/14/EÜ) rakendamise kohta | 125 |
| 2011/C 236E/22 | Üleujutused Kesk-Euroopa riikides, eelkõige Poolas, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias, Ungaris ja Rumeenias, ning PrantsusmaalEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon üleujutuste kohta Kesk-Euroopa riikides, eelkõige Poolas, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias, Ungaris ja Rumeenias, ning Prantsusmaal | 128 |
| 2011/C 236E/23 | Õigusalane koolitusEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon õigusalase koolituse kohta – Stockholmi programm | 130 |
| 2011/C 236E/24 | Uus hoog Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegialeEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegiale uue hoo andmise kohta (2009/2107(INI)) | 132 |
| 2011/C 236E/25 | Kongo Demokraatlik Vabariik: Floribert Chebeya Bahizire juhtumEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta. Floribert Chebeya Bahizire juhtum | 142 |
| 2011/C 236E/26 | NepalEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon Nepali kohta | 145 |
| 2011/C 236E/27 | Hukkamised LiibüasEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon hukkamiste kohta Liibüas | 148 |
| | Kolmapäev, 23. juuni 2010 |
| 2011/C 236E/28 | Pedofiilide ja seksuaalahistajate vastane Euroopa kiirhoiatussüsteemEuroopa Parlamendi 23. juuni 2010. aasta deklaratsioon pedofiilide ja seksuaalahistajate vastase Euroopa kiirhoiatussüsteemi loomise kohta | 152 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2010–2011 ISTUNGJÄRK15.–17. ja 23. juuni 2010 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 257 E, 24.9.2010.
  16. juuni 2010. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2008. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 252, 25.9.2010, lk 24.
  VASTUVÕETUD TEKSTID

16. juuni 2010. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2008. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 252, 25.9.2010, lk 24.

Teisipäev, 15. juuni 2010

2011/C 236E/01

Regionaalpoliitika ja selle rahastamise läbipaistvusEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon regionaalpoliitika ja selle rahastamise läbipaistvuse kohta (2009/2232(INI))

1

2011/C 236E/02

Volitus 2011. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseksEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon volituse kohta 2011. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks (2010/2002(BUD))

6

2011/C 236E/03

Tuletisinstrumentide turud: edasised poliitikameetmedEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon tuletisinstrumentide turgude kohta: edasised poliitikameetmed (2010/2008(INI))

17

2011/C 236E/04

Asjade internetEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon asjade interneti kohta (2009/2224(INI))

24

2011/C 236E/05

Interneti haldamine: järgmised sammudEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon interneti haldamise järgmiste sammude kohta (2009/2229(INI))

33

2011/C 236E/06

Ühenduse innovatsioonipoliitika muutuvas maailmasEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamise kohta muutuva maailma taustal (2009/2227(INI))

41

2011/C 236E/07

Edusammud aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks lähtuvalt vahekokkuvõttest ÜRO 2010. aasta septembri kõrgetasemelise kohtumise ettevalmistamiselEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon edusammude kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks lähtuvalt vahekokkuvõttest ÜRO 2010. aasta septembri kõrgetasemelise kohtumise ettevalmistamisel (2010/2037(INI))

48

Kolmapäev, 16. juuni 2010

2011/C 236E/08

EL 2020Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta resolutsioon ELi 2020. aasta strateegia kohta

57

2011/C 236E/09

Majanduse juhtimineEuroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta resolutsioon majanduse juhtimise kohta

65

Neljapäev, 17. juuni 2010

2011/C 236E/10

Inimõiguste kaitsjaid toetav ELi poliitikaEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon inimõiguste kaitsjaid toetava ELi poliitika kohta (2009/2199(INI))

69

2011/C 236E/11

Statistiliste andmete kvaliteet Euroopa Liidus ja komisjoni kontrollivolituste laiendamine (Eurostat)Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon statistiliste andmete kvaliteedi kohta Euroopa Liidus ja komisjoni kontrollivolituste laiendamise (Eurostat) kohta

76

2011/C 236E/12

Majanduslanguse ja finantskriisi soolised aspektidEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (2009/2204(INI))

79

2011/C 236E/13

Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamine ja soovitused tulevikuksEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamise kohta ja soovituste kohta tulevikuks (2009/2242(INI))

87

2011/C 236E/14

Sport, eelkõige sportlaste esindajadEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon mängijate esindajate kohta spordis

99

2011/C 236E/15

ELi ja Venemaa tippkohtumise järeldusedEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon ELi ja Venemaa tippkohtumise (31. mai – 1. juuni 2010) järelduste kohta

101

2011/C 236E/16

Iisraeli sõjaline operatsioon humanitaarabi vedanud laevade vastu ja Gaza blokaadEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon humanitaarabi laevastiku vastu suunatud Iisraeli sõjalise operatsiooni ning Gaza blokaadi kohta

105

2011/C 236E/17

Piinamisvahenditega kauplemineEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 (mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks) rakendamise kohta

107

2011/C 236E/18

Olukord Korea poolsaarelEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon olukorra kohta Korea poolsaarel

111

2011/C 236E/19

Bosnia ja HertsegoviinaEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon olukorra kohta Bosnias ja Hertsegoviinas

113

2011/C 236E/20

ELi-USA õhutranspordilepingEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon ELi-USA lennutranspordilepingu kohta

121

2011/C 236E/21

Esimese raudteepaketi direktiivide rakendamineEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon esimese raudteepaketi direktiivide (2001/12/EÜ, 2001/13/EÜ ja 2001/14/EÜ) rakendamise kohta

125

2011/C 236E/22

Üleujutused Kesk-Euroopa riikides, eelkõige Poolas, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias, Ungaris ja Rumeenias, ning PrantsusmaalEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon üleujutuste kohta Kesk-Euroopa riikides, eelkõige Poolas, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias, Ungaris ja Rumeenias, ning Prantsusmaal

128

2011/C 236E/23

Õigusalane koolitusEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon õigusalase koolituse kohta – Stockholmi programm

130

2011/C 236E/24

Uus hoog Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegialeEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegiale uue hoo andmise kohta (2009/2107(INI))

132

2011/C 236E/25

Kongo Demokraatlik Vabariik: Floribert Chebeya Bahizire juhtumEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta. Floribert Chebeya Bahizire juhtum

142

2011/C 236E/26

NepalEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon Nepali kohta

145

2011/C 236E/27

Hukkamised LiibüasEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon hukkamiste kohta Liibüas

148

Kolmapäev, 23. juuni 2010

2011/C 236E/28

Pedofiilide ja seksuaalahistajate vastane Euroopa kiirhoiatussüsteemEuroopa Parlamendi 23. juuni 2010. aasta deklaratsioon pedofiilide ja seksuaalahistajate vastase Euroopa kiirhoiatussüsteemi loomise kohta

152

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 15. juuni 2010 |
| 2011/C 236E/29 | Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamine Lissaboni lepingugaEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta otsus parlamendi kodukorra kohandamise kohta Lissaboni lepinguga (2009/2062(REG)) | 153 |
| 2011/C 236E/30 | Ettepanek võtta vastu otsus CARIFORUMi–EÜ parlamentaarse komitee loomise ja arvulise koosseisu kohtaEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta otsus CARIFORUMi–ELi parlamentaarses komisjonis osaleva delegatsiooni moodustamise ja selle liikmete arvu kohta | 159 |
| | Kolmapäev, 16. juuni 2010 |
| 2011/C 236E/31 | Otsus 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjoni loomise ja koosseisu kohtaEuroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta otsus 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjoni loomise, selle volituste, koosseisu ja ametiaja kohta | 160 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 15. juuni 2010

2011/C 236E/29

Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamine Lissaboni lepingugaEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta otsus parlamendi kodukorra kohandamise kohta Lissaboni lepinguga (2009/2062(REG))

153

2011/C 236E/30

Ettepanek võtta vastu otsus CARIFORUMi–EÜ parlamentaarse komitee loomise ja arvulise koosseisu kohtaEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta otsus CARIFORUMi–ELi parlamentaarses komisjonis osaleva delegatsiooni moodustamise ja selle liikmete arvu kohta

159

Kolmapäev, 16. juuni 2010

2011/C 236E/31

Otsus 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjoni loomise ja koosseisu kohtaEuroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta otsus 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjoni loomise, selle volituste, koosseisu ja ametiaja kohta

160

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 15. juuni 2010 |
| 2011/C 236E/32 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: ES / Comunidad ValencianaEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (KOM(2010)0216 – C7-0115/2010 – 2010/2066(BUD)) | 161 |
| LISA | 163 |
| 2011/C 236E/33 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Iirimaa / Waterford CrystalEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (KOM(2010)0196 – C7-0116/2010 – 2010/2067(BUD)) | 164 |
| LISA | 166 |
| 2011/C 236E/34 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: ES/Castilla-La ManchaEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (KOM(2010)0205 – C7-0117/2010 – 2010/2068(BUD)) | 167 |
| LISA | 169 |
| 2011/C 236E/35 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: tehniline abi komisjoni algatuselEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta 17. mail 2006 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 28 (KOM(2010)0182 – C7-0099/2010 – 2010/2060(BUD)) | 170 |
| LISA | 171 |
| 2011/C 236E/36 | ELi rahaline toetus Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010) ***IEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010) (KOM(2010)0012 – C7-0024/2010 – 2010/0004(COD)) | 173 |
| P7_TC1-COD(2010)0004Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, milles käsitletakse Euroopa Liidu rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010) | 173 |
| 2011/C 236E/37 | Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav Euroopa raudteevõrgustik ***IIEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (11069/5/2009 – C7-0043/2010 – 2008/0247(COD)) | 174 |
| P7_TC2-COD(2008)0247Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 15. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta | 174 |
| | Kolmapäev, 16. juuni 2010 |
| 2011/C 236E/38 | Ühine Läänemere teadus- ja arendusprogramm (BONUS-169) ***IEuroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS-169) (KOM(2009)0610 – C7-0263/2009 – 2009/0169(COD)) | 175 |
| P7_TC1-COD(2009)0169Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2010/EL liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS) | 175 |
| 2011/C 236E/39 | Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuurid ***IEuroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta (KOM(2009)0139 – C7-0103/2009 – 2009/0047(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2009)0047Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega moodustatakse Euroopa GNSSi Amet, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008 | 176 |
| 2011/C 236E/40 | Maa seire Euroopa programm (GMES) (2011–2013) ***IEuroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013) (KOM(2009)0223 – C7-0037/2009 – 2009/0070(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2009)0070Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010 Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011-2013) | 178 |
| 2011/C 236E/41 | Rahvusvahelise Taastuvenergia Agentuuri (IRENA) põhikirja sõlmimine ***Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon eelnõu kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse Rahvusvahelise Taastuvenergia Agentuuri (IRENA) põhikirja sõlmimist Euroopa Liidu poolt (08612/2010 – C7-0109/2010 – 2009/0085(NLE)) | 178 |
| 2011/C 236E/42 | Tõhustatud koostöö lubamine abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas ***Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta tõhustatud koostöö lubamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas (09898/2/2010 – C7-0145/2010 – 2010/0066(NLE)) | 179 |
| 2011/C 236E/43 | Euro kasutuselevõtt Eestis 1. jaanuaril 2011 *Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011 (KOM(2010)0239 – C7-0131/2010 – 2010/0135(NLE)) | 181 |
| 2011/C 236E/44 | Paranduseelarve nr 4/2010 projekt: III jagu - Komisjon (2009. aasta ülejääk)Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve nr 4/2010 projekti kohta, III jagu – Komisjon (10930/2010 – C7-0153/2010 – 2010/2056(BUD)) | 184 |
| 2011/C 236E/45 | Õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses ***IEuroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses (00001/2010 – C7-0005/2010 – 2010/0801(COD)) | 185 |
| P7_TC1-COD(2010)0801Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/.../EL õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses | 186 |
| 2011/C 236E/46 | Autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korraldus ***IEuroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (KOM(2008)0650 – C6-0354/2008 – 2008/0195(COD)) | 186 |
| 2011/C 236E/47 | Toidualane teave tarbijatele ***IEuroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele (KOM(2008)0040 – C6-0052/2008 – 2008/0028(COD)) | 187 |
| P7_TC1-COD(2008)0028Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiivid 94/54/EÜ, 1999/10/EÜ, direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ, 2004/77/EÜ ja komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (
  1
  ) | 188 |
| I LISA | 219 |
| II LISA | 220 |
| III LISA | 221 |
| IV LISA | 223 |
| V LISA | 224 |
| VI LISA | 226 |
| VII LISA | 229 |
| VIII LISA | 230 |
| IX LISA | 231 |
| XI LISA | 232 |
| XI LISA | 233 |
| XII LISA | 233 |
| | Neljapäev, 17. juuni 2010 |
| 2011/C 236E/48 | Väärtpaberite üldsusele pakkumine ja läbipaistvuse nõuete ühtlustamine (direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ muutmine) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti muutmise kohta ja direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele (KOM(2009)0491 – C7-0170/2009 – 2009/0132(COD)) | 235 |
| P7_TC1-COD(2009)0132Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti muutmise kohta ja direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele | 236 |
| 2011/C 236E/49 | Hariliku tuuni (Thunnus thynnus) püügi dokumenteerimise programm ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse hariliku tuuni Thunnus thynnus püügi dokumenteerimise programm ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1984/2003 (KOM(2009)0406 – C7-0124/2009 – 2009/0116(COD)) | 236 |
| P7_TC1-COD(2009)0116Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2010, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega kehtestatakse hariliku tuuni Thunnus thynnus püügi dokumenteerimise programm ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1984/2003 | 237 |
| 2011/C 236E/50 | Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamine Bulgaarias ja Rumeenias *Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (06714/2010 – C7-0067/2010 – 2010/0814(NLE)) | 237 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 15. juuni 2010

2011/C 236E/32

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: ES / Comunidad ValencianaEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (KOM(2010)0216 – C7-0115/2010 – 2010/2066(BUD))

161

LISA

163

2011/C 236E/33

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Iirimaa / Waterford CrystalEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (KOM(2010)0196 – C7-0116/2010 – 2010/2067(BUD))

164

LISA

166

2011/C 236E/34

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: ES/Castilla-La ManchaEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (KOM(2010)0205 – C7-0117/2010 – 2010/2068(BUD))

167

LISA

169

2011/C 236E/35

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: tehniline abi komisjoni algatuselEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta 17. mail 2006 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 28 (KOM(2010)0182 – C7-0099/2010 – 2010/2060(BUD))

170

LISA

171

2011/C 236E/36

ELi rahaline toetus Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010) ***IEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010) (KOM(2010)0012 – C7-0024/2010 – 2010/0004(COD))

173

P7_TC1-COD(2010)0004Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, milles käsitletakse Euroopa Liidu rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010)

173

2011/C 236E/37

Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav Euroopa raudteevõrgustik ***IIEuroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (11069/5/2009 – C7-0043/2010 – 2008/0247(COD))

174

P7_TC2-COD(2008)0247Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 15. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta

174

Kolmapäev, 16. juuni 2010

2011/C 236E/38

Ühine Läänemere teadus- ja arendusprogramm (BONUS-169) ***IEuroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS-169) (KOM(2009)0610 – C7-0263/2009 – 2009/0169(COD))

175

P7_TC1-COD(2009)0169Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2010/EL liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS)

175

2011/C 236E/39

Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuurid ***IEuroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta (KOM(2009)0139 – C7-0103/2009 – 2009/0047(COD))

176

P7_TC1-COD(2009)0047Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega moodustatakse Euroopa GNSSi Amet, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008

176

2011/C 236E/40

Maa seire Euroopa programm (GMES) (2011–2013) ***IEuroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013) (KOM(2009)0223 – C7-0037/2009 – 2009/0070(COD))

177

P7_TC1-COD(2009)0070Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010 Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011-2013)

178

2011/C 236E/41

Rahvusvahelise Taastuvenergia Agentuuri (IRENA) põhikirja sõlmimine ***Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon eelnõu kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse Rahvusvahelise Taastuvenergia Agentuuri (IRENA) põhikirja sõlmimist Euroopa Liidu poolt (08612/2010 – C7-0109/2010 – 2009/0085(NLE))

178

2011/C 236E/42

Tõhustatud koostöö lubamine abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas ***Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta tõhustatud koostöö lubamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas (09898/2/2010 – C7-0145/2010 – 2010/0066(NLE))

179

2011/C 236E/43

Euro kasutuselevõtt Eestis 1. jaanuaril 2011 *Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011 (KOM(2010)0239 – C7-0131/2010 – 2010/0135(NLE))

181

2011/C 236E/44

Paranduseelarve nr 4/2010 projekt: III jagu - Komisjon (2009. aasta ülejääk)Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve nr 4/2010 projekti kohta, III jagu – Komisjon (10930/2010 – C7-0153/2010 – 2010/2056(BUD))

184

2011/C 236E/45

Õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses ***IEuroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses (00001/2010 – C7-0005/2010 – 2010/0801(COD))

185

P7_TC1-COD(2010)0801Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/.../EL õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses

186

2011/C 236E/46

Autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korraldus ***IEuroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (KOM(2008)0650 – C6-0354/2008 – 2008/0195(COD))

186

2011/C 236E/47

Toidualane teave tarbijatele ***IEuroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele (KOM(2008)0040 – C6-0052/2008 – 2008/0028(COD))

187

P7_TC1-COD(2008)0028Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiivid 94/54/EÜ, 1999/10/EÜ, direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ, 2004/77/EÜ ja komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (
  1
  )

1

188

I LISA

219

II LISA

220

III LISA

221

IV LISA

223

V LISA

224

VI LISA

226

VII LISA

229

VIII LISA

230

IX LISA

231

XI LISA

232

XI LISA

233

XII LISA

233

Neljapäev, 17. juuni 2010

2011/C 236E/48

Väärtpaberite üldsusele pakkumine ja läbipaistvuse nõuete ühtlustamine (direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ muutmine) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti muutmise kohta ja direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele (KOM(2009)0491 – C7-0170/2009 – 2009/0132(COD))

235

P7_TC1-COD(2009)0132Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti muutmise kohta ja direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele

236

2011/C 236E/49

Hariliku tuuni (Thunnus thynnus) püügi dokumenteerimise programm ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse hariliku tuuni Thunnus thynnus püügi dokumenteerimise programm ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1984/2003 (KOM(2009)0406 – C7-0124/2009 – 2009/0116(COD))

236

P7_TC1-COD(2009)0116Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2010, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega kehtestatakse hariliku tuuni Thunnus thynnus püügi dokumenteerimise programm ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1984/2003

Thunnus thynnus

237

2011/C 236E/50

Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamine Bulgaarias ja Rumeenias *Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (06714/2010 – C7-0067/2010 – 2010/0814(NLE))

237

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2010–2011 ISTUNGJÄRK 15.–17. ja 23. juuni 2010 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 257 E, 24.9.2010. 16. juuni 2010. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2008. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 252, 25.9.2010, lk 24. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 15. juuni 2010

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/1

---

Teisipäev, 15. juuni 2010Regionaalpoliitika ja selle rahastamise läbipaistvus

P7_TA(2010)0201

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon regionaalpoliitika ja selle rahastamise läbipaistvuse kohta (2009/2232(INI))

2011/C 236 E/01

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 174–178;

võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (1);

võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1828/2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi (2);

võttes arvesse nõukogu 7. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 284/2009, millega muudetakse teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (3);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 397/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, seoses eluasemete energiatõhususe ja taastuvenergia alaste investeeringute abikõlblikkusega (4);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta otsust Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon (5);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta otsust Euroopa Liidu 2007. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon (6);

võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni läbipaistvuse kohta finantsküsimustes (7);

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni valitsemistavade ja partnerlussuhete kohta riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning regionaalpoliitika projektide lähtepunktide kohta (8);

võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni struktuurifondide määruse rakendamise kohta 2007–2013 ning riiklikke ühtekuuluvuspoliitika strateegiaid ja rakenduskavu käsitlevate läbirääkimiste tulemuste kohta (9);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi avaldatud uurimust „Andmete läbipaistvuse algatus ja selle mõju ühtekuuluvuspoliitikale”;

võttes arvesse komisjoni 3. mai 2006. aasta rohelist raamatut „Euroopa läbipaistvuse algatus” (KOM(2006)0194);

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2009. aasta teatist „Kahekümnes aastaaruanne struktuurifondide rakendamise kohta (2008)” (KOM(2009)0617/2);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0139/2010),

| A. | arvestades, et komisjon võttis Euroopa läbipaistvuse algatuse vastu 2005. aastal ning 2006. aastal avaldati roheline raamat, mille eesmärk oli suurendada ELi juhtimise läbipaistvust ja avatust ning aruandekohustuslikkust, ning arvestades, et teabe avalikustamine ELi rahalistest vahenditest abi saajate kohta on Euroopa läbipaistvuse algatuse üks nurgakive; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon võttis Euroopa läbipaistvuse algatuse vastu 2005. aastal ning 2006. aastal avaldati roheline raamat, mille eesmärk oli suurendada ELi juhtimise läbipaistvust ja avatust ning aruandekohustuslikkust, ning arvestades, et teabe avalikustamine ELi rahalistest vahenditest abi saajate kohta on Euroopa läbipaistvuse algatuse üks nurgakive;

| B. | arvestades, et ühise haldussüsteemi raames hallatakse teavet ELi vahenditest abi saajate kohta liikmesriikide tasandil, ning arvestades, et ELi tasandi konkreetse kohustuse või komisjoni tugeva „suunamise” puudumisel on selle teabe avalikustamise ulatus liikmesriigiti väga erinev, mis muudab kogu ELi hõlmavate võrdluste tegemise keeruliseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühise haldussüsteemi raames hallatakse teavet ELi vahenditest abi saajate kohta liikmesriikide tasandil, ning arvestades, et ELi tasandi konkreetse kohustuse või komisjoni tugeva „suunamise” puudumisel on selle teabe avalikustamise ulatus liikmesriigiti väga erinev, mis muudab kogu ELi hõlmavate võrdluste tegemise keeruliseks;

| C. | arvestades, et ELi fondidest abi saajate avalikustamine võimaldab üldsusel osaleda sisulises arutelus avaliku raha kulutamise kohta, mis on toimiva demokraatia jaoks oluline; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi fondidest abi saajate avalikustamine võimaldab üldsusel osaleda sisulises arutelus avaliku raha kulutamise kohta, mis on toimiva demokraatia jaoks oluline;

| D. | arvestades, et ei ole loodud seost Euroopa läbipaistvuse algatuse ning reguleerituma ja siduvama finantskontrolli ja auditeerimise vahel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ei ole loodud seost Euroopa läbipaistvuse algatuse ning reguleerituma ja siduvama finantskontrolli ja auditeerimise vahel;

| E. | arvestades, et Euroopa läbipaistvuse algatusel peaks olema märkimisväärne mõju läbipaistvate partnerlussuhete tagamisele ühtekuuluvusvahendite programmitsükli eri etappides; arvestades siiski, et õigusaktides ei ole täpselt sätestatud, mil määral osapooled peaksid olema kaasatud mitmesugustesse programmitöö protsessidesse, ega kirjeldatud sellise kaasamise korda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa läbipaistvuse algatusel peaks olema märkimisväärne mõju läbipaistvate partnerlussuhete tagamisele ühtekuuluvusvahendite programmitsükli eri etappides; arvestades siiski, et õigusaktides ei ole täpselt sätestatud, mil määral osapooled peaksid olema kaasatud mitmesugustesse programmitöö protsessidesse, ega kirjeldatud sellise kaasamise korda;

| F. | arvestades, et puudub piisav eelteave komisjoni otsuste kohta, mis puudutavad suurprojektide rahastamist, ja seega puudub läbipaistvus, ning arvestades, et seda olukorda tuleks parandada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et puudub piisav eelteave komisjoni otsuste kohta, mis puudutavad suurprojektide rahastamist, ja seega puudub läbipaistvus, ning arvestades, et seda olukorda tuleks parandada;

| G. | arvestades, et läbipaistvuse loogika peaks käima käsikäes struktuurifondidest toetuste saamise lihtsustamise protsessiga, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et läbipaistvuse loogika peaks käima käsikäes struktuurifondidest toetuste saamise lihtsustamise protsessiga,

| 1. | on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika ja selle programmitsükli, kulude jaotamise ning võimalikele struktuurifondidest abi saajatele kättesaadava teabe läbipaistvus on ühtekuuluvuspoliitika üldiste eesmärkide saavutamise peamine eeltingimus ning et läbipaistvus tuleks ühtekuuluvuspoliitika programmide koostamise ja otsuste tegemise protsessides juurutada valdkonnaülese juhtpõhimõttena; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika ja selle programmitsükli, kulude jaotamise ning võimalikele struktuurifondidest abi saajatele kättesaadava teabe läbipaistvus on ühtekuuluvuspoliitika üldiste eesmärkide saavutamise peamine eeltingimus ning et läbipaistvus tuleks ühtekuuluvuspoliitika programmide koostamise ja otsuste tegemise protsessides juurutada valdkonnaülese juhtpõhimõttena;

Ühtekuuluvusvahendite saajate andmete avalikustamine

| 2. | märgib rahuloluga, et vastavalt Euroopa läbipaistvuse algatuse nõuetele avaldatakse komisjoni regionaalpoliitika peadirektoraadi veebilehel interaktiivseid kaarte, mis sisaldavad linke Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist abi saajate nimekirjadele, mis on avaldatud vastavatel liikmesriikide või piirkondade veebilehtedel; kutsub liikmesriike üles kõiki sobilikke vahendeid kasutades populariseerima regionaalpoliitika peadirektoraadi veebilehte eesmärgiga võimaldada andmebaasile võimalikult suurt ligipääsetavust; märgib, et huvitatud osapooltel on sellest hoolimata äärmiselt keeruline jälgida, kuidas avalikku raha kasutatakse; palub komisjonil nende osapooltega ulatuslikult konsulteerida olukorra võimalike lahenduste teemal; |
| --- | --- |

2.

märgib rahuloluga, et vastavalt Euroopa läbipaistvuse algatuse nõuetele avaldatakse komisjoni regionaalpoliitika peadirektoraadi veebilehel interaktiivseid kaarte, mis sisaldavad linke Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist abi saajate nimekirjadele, mis on avaldatud vastavatel liikmesriikide või piirkondade veebilehtedel; kutsub liikmesriike üles kõiki sobilikke vahendeid kasutades populariseerima regionaalpoliitika peadirektoraadi veebilehte eesmärgiga võimaldada andmebaasile võimalikult suurt ligipääsetavust; märgib, et huvitatud osapooltel on sellest hoolimata äärmiselt keeruline jälgida, kuidas avalikku raha kasutatakse; palub komisjonil nende osapooltega ulatuslikult konsulteerida olukorra võimalike lahenduste teemal;

| 3. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles varustama need liikmesriikide andmebaasid otsingumootoriga ning muutma need täiesti ühilduvaks, et hõlbustada esitatud andmetest kogu ELi hõlmava ülevaate saamist, säilitades samas nende asjakohasuse kohalikul tasandil; on seisukohal, et sellega seoses on olemas kiireloomuline vajadus andmete avaldamiseks kahes keeles (kohalik(ud) keel(ed) ja üks komisjoni töökeeltest); |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles varustama need liikmesriikide andmebaasid otsingumootoriga ning muutma need täiesti ühilduvaks, et hõlbustada esitatud andmetest kogu ELi hõlmava ülevaate saamist, säilitades samas nende asjakohasuse kohalikul tasandil; on seisukohal, et sellega seoses on olemas kiireloomuline vajadus andmete avaldamiseks kahes keeles (kohalik(ud) keel(ed) ja üks komisjoni töökeeltest);

| 4. | rõhutab, et abisaajate kohta esitatud andmed tuleb muuta paremini kasutatavaks, parandades nii nende sisu kui ka vormi; kutsub seetõttu komisjoni üles määratlema täpsemat ja normatiivsemat formaati, täpsustades esitatava teabe struktuuri, vormi ja sisu; leiab, et vajaliku informatsiooni tagamine peaks endas sisaldama ka täppisotsingut, mis annaks kohese ülevaate otsitud elementidest; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et abisaajate kohta esitatud andmed tuleb muuta paremini kasutatavaks, parandades nii nende sisu kui ka vormi; kutsub seetõttu komisjoni üles määratlema täpsemat ja normatiivsemat formaati, täpsustades esitatava teabe struktuuri, vormi ja sisu; leiab, et vajaliku informatsiooni tagamine peaks endas sisaldama ka täppisotsingut, mis annaks kohese ülevaate otsitud elementidest;

| 5. | nõuab abisaajate nimekirja ja vajadusel huvirühmade nimekirjade avaldamisel olulise lisateabe andmist; soovitab seetõttu, et lisaks praegustele miinimumnõuetele võiks kaaluda abisaajate kohta avaldatava teabe koosseisus ka asukoha, heakskiidetud projektide kokkuvõtete, toetuse liikide ning projektipartnerite kirjelduse esitamist; palub, et andmete kasutatavuse ja tõelise läbipaistvuse huvides oleksid kogutud andmed esitatud ja hallatud struktureeritud ja võrreldaval viisil; on seisukohal, et seda on võimalik teha ilma lisakulutusi tekitamata; |
| --- | --- |

5.

nõuab abisaajate nimekirja ja vajadusel huvirühmade nimekirjade avaldamisel olulise lisateabe andmist; soovitab seetõttu, et lisaks praegustele miinimumnõuetele võiks kaaluda abisaajate kohta avaldatava teabe koosseisus ka asukoha, heakskiidetud projektide kokkuvõtete, toetuse liikide ning projektipartnerite kirjelduse esitamist; palub, et andmete kasutatavuse ja tõelise läbipaistvuse huvides oleksid kogutud andmed esitatud ja hallatud struktureeritud ja võrreldaval viisil; on seisukohal, et seda on võimalik teha ilma lisakulutusi tekitamata;

| 6. | palub Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames ellu viidavate programmide puhul loetleda kõik abisaajad, mitte üksnes peamised abisaajad; |
| --- | --- |

6.

palub Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames ellu viidavate programmide puhul loetleda kõik abisaajad, mitte üksnes peamised abisaajad;

| 7. | rõhutab, et täielik vastavus Euroopa läbipaistvuse algatuse nõuetele tuleb saavutada asjakohaste õigusaktide, paremate juhiste, hoiatusmehhanismi ja nõuete rikkumise korral viimase abinõuna rakendatavate sanktsioonide abil; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et täielik vastavus Euroopa läbipaistvuse algatuse nõuetele tuleb saavutada asjakohaste õigusaktide, paremate juhiste, hoiatusmehhanismi ja nõuete rikkumise korral viimase abinõuna rakendatavate sanktsioonide abil;

Läbipaistvus ja ühine haldamine

| 8. | kutsub komisjoni üles selgitama, kuidas tuleks Euroopa läbipaistvuse algatuse põhimõtteid rakenduskavade ja nendega seotud teavituskavade tasandil praktiliselt rakendada; rõhutab seepärast vajadust kehtestada selgemad reeglid, mis käsitlevad ühiselt hallatud fondidest abisaajate kohta teabe avaldamist; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles selgitama, kuidas tuleks Euroopa läbipaistvuse algatuse põhimõtteid rakenduskavade ja nendega seotud teavituskavade tasandil praktiliselt rakendada; rõhutab seepärast vajadust kehtestada selgemad reeglid, mis käsitlevad ühiselt hallatud fondidest abisaajate kohta teabe avaldamist;

| 9. | rõhutab vajadust töötada välja määrused ja rakenduseeskirjad nii, et menetlused oleksid läbipaistvad, tagaksid võimalikele abisaajatele parema juurdepääsu struktuurifondidele ja vähendaksid osalejate halduskoormust, eelkõige mitme peamise vahendiga, nagu komisjoni ja liikmesriikide vaheliste kokkulepitud rakendusjuhiste avalikustamine; kutsub liikmesriikide korraldusasutusi üles läbipaistval viisil näitama struktuurifondide poolt rahastatud projektide kõiki etappe; kordab oma seisukohta, et läbipaistvad ja selged menetlused on hea valitsemistava lahutamatu osa, ning tervitab sellega seoses komisjoni poolt lihtsustamisettepanekute esitamiseks tehtud jõupingutusi; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust töötada välja määrused ja rakenduseeskirjad nii, et menetlused oleksid läbipaistvad, tagaksid võimalikele abisaajatele parema juurdepääsu struktuurifondidele ja vähendaksid osalejate halduskoormust, eelkõige mitme peamise vahendiga, nagu komisjoni ja liikmesriikide vaheliste kokkulepitud rakendusjuhiste avalikustamine; kutsub liikmesriikide korraldusasutusi üles läbipaistval viisil näitama struktuurifondide poolt rahastatud projektide kõiki etappe; kordab oma seisukohta, et läbipaistvad ja selged menetlused on hea valitsemistava lahutamatu osa, ning tervitab sellega seoses komisjoni poolt lihtsustamisettepanekute esitamiseks tehtud jõupingutusi;

| 10. | märgib, et piiriülesed ja rahvusvahelised programmid peavad ületama konkreetseid raskusi seoses liikmesriikide erinevate halduskultuuride, siseriiklike õigusnormide ja kasutatavate keeltega, mis ei mõjuta selliste algatuste puhul ainult kvantitatiivseid, vaid ka kvalitatiivseid aspekte; on seepärast seisukohal, et oleks väga tähtis välja töötada konkreetsed eeskirjad korraldusasutuste vahelise kooskõlastamise ja koostöö läbipaistvuse kohta; |
| --- | --- |

10.

märgib, et piiriülesed ja rahvusvahelised programmid peavad ületama konkreetseid raskusi seoses liikmesriikide erinevate halduskultuuride, siseriiklike õigusnormide ja kasutatavate keeltega, mis ei mõjuta selliste algatuste puhul ainult kvantitatiivseid, vaid ka kvalitatiivseid aspekte; on seepärast seisukohal, et oleks väga tähtis välja töötada konkreetsed eeskirjad korraldusasutuste vahelise kooskõlastamise ja koostöö läbipaistvuse kohta;

| 11. | rõhutab, et vastavalt Euroopa Parlamendi uuringule Euroopa läbipaistvuse algatuse mõju kohta ühtekuuluvuspoliitikale on Euroopa läbipaistvuse algatuse miinimumnõuetele mittevastavus seotud pigem korraldusasutuste vähese haldussuutlikkusega kui soovimatusega andmeid esitada; sellega seoses juhib tähelepanu vajadusele tagada, et lisaandmete ja -teabe esitamine ei tooks kaasa täiendavat halduskoormust võimalikele abisaajatele, eriti nendele, kellel on juba niigi raskuski toetuste ja hankelepingute suhtes kehtivate haldus- ja finantsnõuete täitmisega; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et vastavalt Euroopa Parlamendi uuringule Euroopa läbipaistvuse algatuse mõju kohta ühtekuuluvuspoliitikale on Euroopa läbipaistvuse algatuse miinimumnõuetele mittevastavus seotud pigem korraldusasutuste vähese haldussuutlikkusega kui soovimatusega andmeid esitada; sellega seoses juhib tähelepanu vajadusele tagada, et lisaandmete ja -teabe esitamine ei tooks kaasa täiendavat halduskoormust võimalikele abisaajatele, eriti nendele, kellel on juba niigi raskuski toetuste ja hankelepingute suhtes kehtivate haldus- ja finantsnõuete täitmisega;

| 12. | märgib, et Euroopa Komisjon peab lisateabe ja -andmete nõuded viima vastavusse täiendava tehnilise abi andmisega (töötoad struktuurifondide haldamise eest vastutavate komisjoni ametnike ja kohaliku/piirkondliku personali osalusel, korraldusasutuste vaheline heade tavade vahetamine, konkreetsete suuniste avaldamine) võimalikele abisaajatele, kellel puudub vajalik tehniline suutlikkus; on seisukohal, et ainult sel viisil on tagatud, et osapoolte pingutused vastavuse saavutamiseks lisateabe ja -andmete nõuetega ei vii moonutuseni projekti rakendustegevuste eelarvevahendites; |
| --- | --- |

12.

märgib, et Euroopa Komisjon peab lisateabe ja -andmete nõuded viima vastavusse täiendava tehnilise abi andmisega (töötoad struktuurifondide haldamise eest vastutavate komisjoni ametnike ja kohaliku/piirkondliku personali osalusel, korraldusasutuste vaheline heade tavade vahetamine, konkreetsete suuniste avaldamine) võimalikele abisaajatele, kellel puudub vajalik tehniline suutlikkus; on seisukohal, et ainult sel viisil on tagatud, et osapoolte pingutused vastavuse saavutamiseks lisateabe ja -andmete nõuetega ei vii moonutuseni projekti rakendustegevuste eelarvevahendites;

| 13. | rõhutab, et liikmesriikide poolt täpse teabe õigeaegne esitamine on kontrollisüsteemi kontekstis oluline ennetav meede, ning rõhutab sellega seoses vajadust luua seos Euroopa läbipaistvuse algatuse ning finantskontrolli ja auditeerimise vahel; kordab oma seisukohta, et varajase hoiatamise süsteem peaks tihedalt koos töötama ka menetlusest kõrvalejätmise keskandmekoguga; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et liikmesriikide poolt täpse teabe õigeaegne esitamine on kontrollisüsteemi kontekstis oluline ennetav meede, ning rõhutab sellega seoses vajadust luua seos Euroopa läbipaistvuse algatuse ning finantskontrolli ja auditeerimise vahel; kordab oma seisukohta, et varajase hoiatamise süsteem peaks tihedalt koos töötama ka menetlusest kõrvalejätmise keskandmekoguga;

| 14. | palub komisjonil vastavalt 2009. aasta lihtsustustele määruses (EÜ) nr 1083/2006 teostada järelevalvet suurenenud ettemaksete kasutamise üle liikmesriikides; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil vastavalt 2009. aasta lihtsustustele määruses (EÜ) nr 1083/2006 teostada järelevalvet suurenenud ettemaksete kasutamise üle liikmesriikides;

| 15. | kordab nõudmist, et Euroopa läbipaistvuse algatuse alusel tuleb esitada teave tagasimaksete ja tühistamiste kohta; kutsub liikmesriike üles seda teavet täies ulatuses esitama ning kutsub komisjoni üles tegema see teave kättesaadavaks eelarvepädevale institutsioonile ja avalikkusele koos teabega finantskorrektsioonide kohta, mis on järgnenud tõestatud pettusejuhtumitele, tagades sellega Euroopa avalikkuse ees usaldusväärsuse ja vastutuse kõrge taseme; |
| --- | --- |

15.

kordab nõudmist, et Euroopa läbipaistvuse algatuse alusel tuleb esitada teave tagasimaksete ja tühistamiste kohta; kutsub liikmesriike üles seda teavet täies ulatuses esitama ning kutsub komisjoni üles tegema see teave kättesaadavaks eelarvepädevale institutsioonile ja avalikkusele koos teabega finantskorrektsioonide kohta, mis on järgnenud tõestatud pettusejuhtumitele, tagades sellega Euroopa avalikkuse ees usaldusväärsuse ja vastutuse kõrge taseme;

| 16. | nõuab tungivalt, et audiitorid võtaksid teavitamis- ja avalikustamisnõuete täitmise suhtes rangema hoiaku, tuues rikkujad esile – eriti kui kaasatud on valitsusasutused –, ning kasutades tõestatud pettusejuhtumite korral finantskorrektsioone; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et audiitorid võtaksid teavitamis- ja avalikustamisnõuete täitmise suhtes rangema hoiaku, tuues rikkujad esile – eriti kui kaasatud on valitsusasutused –, ning kasutades tõestatud pettusejuhtumite korral finantskorrektsioone;

| 17. | tervitab komisjoni ja kontrollikoja poolt nende auditimetoodika ühtlustamiseks tehtud jõupingutusi; |
| --- | --- |

17.

tervitab komisjoni ja kontrollikoja poolt nende auditimetoodika ühtlustamiseks tehtud jõupingutusi;

Läbipaistvus ja partnerlussuhted

| 18. | rõhutab asjaolu, et konsulteerimise miinimumnõuded on Euroopa läbipaistvuse algatuse üks osa, ning tervitab asjaolu, et komisjon on neid nõudeid ühtekuuluvuspoliitikaga seoses edendanud ja rakendanud; kutsub siiski komisjoni üles võimaldama sidusrühmadel esitada asjakohast tagasisidet konsulteerimise kvaliteedi kohta; kutsub piirkondi ja liikmesriike üles kasutama olemasolevat ELi kogemust huvitatud pooltega konsulteerimisel; |
| --- | --- |

18.

rõhutab asjaolu, et konsulteerimise miinimumnõuded on Euroopa läbipaistvuse algatuse üks osa, ning tervitab asjaolu, et komisjon on neid nõudeid ühtekuuluvuspoliitikaga seoses edendanud ja rakendanud; kutsub siiski komisjoni üles võimaldama sidusrühmadel esitada asjakohast tagasisidet konsulteerimise kvaliteedi kohta; kutsub piirkondi ja liikmesriike üles kasutama olemasolevat ELi kogemust huvitatud pooltega konsulteerimisel;

| 19. | kordab oma seisukohta, et partnerlussuhted on eeldus läbipaistvuse, reageerimisvõime, tõhususe ja õiguspärasuse saavutamisele ühtekuuluvuspoliitika programmide koostamise ja rakendamise kõikides etappides ning võivad suurendada pühendumist programmide eesmärkide saavutamisele ning aidata kaasa üldsuses nende eesmärkide suhtes omanikutunde tekkimisele; kutsub seetõttu liikmesriike ja korraldusasutusi üles kaasama täielikult piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi ning teisi asjaomaseid partnereid ühtekuuluvuspoliitika programmide koostamise ja rakendamise kõikidesse etappidesse, kaasa arvatud liikmesriigi tasandi internetiplatvormide kaudu, mis pakuvad ülevaadet olemasolevatest fondidest ja rakendusprogrammidest, ning heade tavade edendamise kaudu muul viisil, ning võimaldama neile juurdepääsu kõikidele projektidokumentidele, et kasutada paremini ära nende kogemusi, teadmisi ja häid tavasid; |
| --- | --- |

19.

kordab oma seisukohta, et partnerlussuhted on eeldus läbipaistvuse, reageerimisvõime, tõhususe ja õiguspärasuse saavutamisele ühtekuuluvuspoliitika programmide koostamise ja rakendamise kõikides etappides ning võivad suurendada pühendumist programmide eesmärkide saavutamisele ning aidata kaasa üldsuses nende eesmärkide suhtes omanikutunde tekkimisele; kutsub seetõttu liikmesriike ja korraldusasutusi üles kaasama täielikult piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi ning teisi asjaomaseid partnereid ühtekuuluvuspoliitika programmide koostamise ja rakendamise kõikidesse etappidesse, kaasa arvatud liikmesriigi tasandi internetiplatvormide kaudu, mis pakuvad ülevaadet olemasolevatest fondidest ja rakendusprogrammidest, ning heade tavade edendamise kaudu muul viisil, ning võimaldama neile juurdepääsu kõikidele projektidokumentidele, et kasutada paremini ära nende kogemusi, teadmisi ja häid tavasid;

| 20. | nõuab komisjonilt rohkem suunised selle kohta, kuidas partnerlusklauslit praeguste programmide raames praktikas rakendada, ning piisavalt siduvaid partnerlust käsitlevaid eeskirju tulevastes õigusaktides, eelkõige seoses piirkondlike ja kohalike asutuste, näiteks valitud organite osalusega, kes on olulisteks partneriteks kogu protsessis; |
| --- | --- |

20.

nõuab komisjonilt rohkem suunised selle kohta, kuidas partnerlusklauslit praeguste programmide raames praktikas rakendada, ning piisavalt siduvaid partnerlust käsitlevaid eeskirju tulevastes õigusaktides, eelkõige seoses piirkondlike ja kohalike asutuste, näiteks valitud organite osalusega, kes on olulisteks partneriteks kogu protsessis;

| 21. | nõuab paremini suunatud, korrapärase ning õigeaegse teabe andmist partnerorganisatsioonidele, eelkõige neile, kes on korraldusstruktuuride liikmed, ning partnerlussuhete toetamiseks suuremas ulatuses tehnilise abi kasutamist, muu hulgas võimaldades partnerorganisatsioonidel osaleda rakendusasutuste organiseeritavatel koolitustel; kutsub üles võimaldama ligipääsu nendele koolitusüritustele multimeediaversioonis, et laiendada kuulajaskonda ja võimaldada partnerorganisatsioonide poolseid üritusejärgseid konsultatsioone; rõhutab sellise meetme kasulikkust partnerorganisatsioonidele kõige kaugematest liidu piirkondadest, nt äärepoolsematest piirkondadest; |
| --- | --- |

21.

nõuab paremini suunatud, korrapärase ning õigeaegse teabe andmist partnerorganisatsioonidele, eelkõige neile, kes on korraldusstruktuuride liikmed, ning partnerlussuhete toetamiseks suuremas ulatuses tehnilise abi kasutamist, muu hulgas võimaldades partnerorganisatsioonidel osaleda rakendusasutuste organiseeritavatel koolitustel; kutsub üles võimaldama ligipääsu nendele koolitusüritustele multimeediaversioonis, et laiendada kuulajaskonda ja võimaldada partnerorganisatsioonide poolseid üritusejärgseid konsultatsioone; rõhutab sellise meetme kasulikkust partnerorganisatsioonidele kõige kaugematest liidu piirkondadest, nt äärepoolsematest piirkondadest;

Läbipaistvuse suurendamine seoses ELi rahaliste vahendite eraldamisega suurprojektidele

| 22. | nõuab komisjonilt internetis suurprojektide kohta õigeaegselt teabe avaldamist, sealhulgas vahetu juurdepääsu tagamist projektidokumentidele, kaasa arvatud JASPERSi projektidele, (taotlus, teostatavusuuring, kulude-tulude analüüs, keskkonnamõju hindamine jne), võimalikult kiiresti pärast seda, kui komisjon saab liikmesriigilt rahastamistaotluse, ja enne, kui ta teeb rahastamise kohta otsuse; on seisukohal, et komisjoni vastaval veebilehel peaks olema võimalik esitada selliste projektide kohta märkusi; |
| --- | --- |

22.

nõuab komisjonilt internetis suurprojektide kohta õigeaegselt teabe avaldamist, sealhulgas vahetu juurdepääsu tagamist projektidokumentidele, kaasa arvatud JASPERSi projektidele, (taotlus, teostatavusuuring, kulude-tulude analüüs, keskkonnamõju hindamine jne), võimalikult kiiresti pärast seda, kui komisjon saab liikmesriigilt rahastamistaotluse, ja enne, kui ta teeb rahastamise kohta otsuse; on seisukohal, et komisjoni vastaval veebilehel peaks olema võimalik esitada selliste projektide kohta märkusi;

| 23. | kutsub üles avaldama internetis tagantjärele programmiperioodi 2007–2013 ajal heaks kiidetud või heakskiitmiseks esitatud suurprojekte; |
| --- | --- |

23.

kutsub üles avaldama internetis tagantjärele programmiperioodi 2007–2013 ajal heaks kiidetud või heakskiitmiseks esitatud suurprojekte;

| 24. | soovitab määrata kindlaks asjaolud, mille korral on lubatud kasutamata vahendeid taaskasutada, ja vahendite ümberpaigutamist otsustava asutuse vastutuse; |
| --- | --- |

24.

soovitab määrata kindlaks asjaolud, mille korral on lubatud kasutamata vahendeid taaskasutada, ja vahendite ümberpaigutamist otsustava asutuse vastutuse;

*

* *

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

(2)  ELT L 371, 27.12.2006, lk 1.

(3)  ELT L 94, 8.4.2009, lk 10.

(4)  ELT L 126, 21.5.2009, lk 3.

(5)  ELT L 88, 31.3.2009, lk 23.

(6)  ELT L 255, 26.9.2009, lk 24.

(7)  ELT C 184 E, 6.8.2009, lk 1.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0492.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0165.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/6

---

Teisipäev, 15. juuni 2010Volitus 2011. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks

P7_TA(2010)0205

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon volituse kohta 2011. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks (2010/2002(BUD))

2011/C 236 E/02

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 27. aprillil 2010. aastal komisjoni poolt vastu võetud 2011. aasta eelarveprojekti (SEC(2010)0473);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta („institutsioonidevaheline kokkulepe”) (1);

võttes arvesse 18. novembril 2009. aastal lepituskoosolekul heaks kiidetud ühisavaldust seoses üleminekumeetmetega, mida kohaldatakse eelarvemenetluse suhtes pärast Lissaboni lepingu jõustumist (2);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314;

võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni 2011. aasta eelarve prioriteetide kohta – III jagu – Komisjon (3);

võttes arvesse nõukogu 16. märtsi 2010. aasta järeldusi 2011. aasta eelarvesuuniste kohta;

võttes arvesse kodukorra 7. peatükki;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning arengukomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0183/2010),

| A. | arvestades, et 2011. aasta eelarvemenetlus on esimene selline Lissaboni lepingu kohaselt toimuv menetlus, ja arvestades, et eelarve üks lugemine eeldab tihedamat koostööd ja kooskõlastamist teise eelarvepädeva institutsiooniga, et jõuda kõigi kulude osas lepitusmenetluse käigus kokkuleppele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2011. aasta eelarvemenetlus on esimene selline Lissaboni lepingu kohaselt toimuv menetlus, ja arvestades, et eelarve üks lugemine eeldab tihedamat koostööd ja kooskõlastamist teise eelarvepädeva institutsiooniga, et jõuda kõigi kulude osas lepitusmenetluse käigus kokkuleppele;

| B. | arvestades, et juulis toimuva kolmepoolse kohtumise eesmärk peaks olema eeltöö tegemine enne seda, kui nõukogu võtab vastu oma seisukoha eelarveprojekti kohta, et selgitada eelnevalt välja punktid, milles ollakse kokkuleppel, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et juulis toimuva kolmepoolse kohtumise eesmärk peaks olema eeltöö tegemine enne seda, kui nõukogu võtab vastu oma seisukoha eelarveprojekti kohta, et selgitada eelnevalt välja punktid, milles ollakse kokkuleppel,

2011. aasta eelarveprojekt

Üldised märkused

| 1. | võtab teadmiseks, et 2011. aasta eelarveprojekt sisaldab kulukohustuste assigneeringuid 142,5764 miljardi euro suuruses summas ja maksekohustuste assigneeringuid 130,1472 miljardi euro suuruses summas, millest tulenevalt on varu kulukohustuste assigneeringute osas 1,2244 miljardit eurot ja maksekohustuste assigneeringute osas 4,4178 miljardit eurot; märgib, et need summad moodustavad vastavalt 1,15 % ja 1,05 % ELi prognoositavast rahvamajanduse kogutulust (RKT) 2011. aastal; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks, et 2011. aasta eelarveprojekt sisaldab kulukohustuste assigneeringuid 142,5764 miljardi euro suuruses summas ja maksekohustuste assigneeringuid 130,1472 miljardi euro suuruses summas, millest tulenevalt on varu kulukohustuste assigneeringute osas 1,2244 miljardit eurot ja maksekohustuste assigneeringute osas 4,4178 miljardit eurot; märgib, et need summad moodustavad vastavalt 1,15 % ja 1,05 % ELi prognoositavast rahvamajanduse kogutulust (RKT) 2011. aastal;

| 2. | väljendab muret asjaolu üle, et kulukohustuste assigneeringud suurenevad vaid 0,77 % vastuvõetud 2010. aasta eelarvega võrreldes, mis ei ole kooskõlas laialdaselt väljendatud ootusega, et ELi eelarve mängib olulist rolli Euroopa kriisijärgsete majanduste toetamisel; võtab teadmiseks, et maksete assigneeringud suurenevad 5,85 %, kuid tuletab meelde, et maksete assigneeringute ebatavaliselt väike maht 2010. aastal annab sellele kasvule matemaatilise selgituse; tuletab meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad jooksvates hindades on 142,965 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringute ja 134,280 miljardit eurot maksete assigneeringute osas; |
| --- | --- |

2.

väljendab muret asjaolu üle, et kulukohustuste assigneeringud suurenevad vaid 0,77 % vastuvõetud 2010. aasta eelarvega võrreldes, mis ei ole kooskõlas laialdaselt väljendatud ootusega, et ELi eelarve mängib olulist rolli Euroopa kriisijärgsete majanduste toetamisel; võtab teadmiseks, et maksete assigneeringud suurenevad 5,85 %, kuid tuletab meelde, et maksete assigneeringute ebatavaliselt väike maht 2010. aastal annab sellele kasvule matemaatilise selgituse; tuletab meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad jooksvates hindades on 142,965 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringute ja 134,280 miljardit eurot maksete assigneeringute osas;

| 3. | tunnistab kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahelise erinevuse vähenemist 2010. aasta eelarvega võrreldes (12,429 miljardit eurot 18,535 miljardi euroga võrreldes), mis näitab ELi eelarve paremat täitmist, kuid juhib samas tähelepanu asjaolule, et mitmeaastane finantsraamistik näeb 2011. aastal kulukohustuste ja maksete assigneeringute vaheks ette vaid 8,366 miljardit eurot; tuletab sellega seoses meelde, et sellised vahed võivad põhjustada pikemas perspektiivis puudujääke ning seega tuleks neid eelarve jätkusuutlikkuse ja hallatavuse tagamiseks vältida; |
| --- | --- |

3.

tunnistab kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahelise erinevuse vähenemist 2010. aasta eelarvega võrreldes (12,429 miljardit eurot 18,535 miljardi euroga võrreldes), mis näitab ELi eelarve paremat täitmist, kuid juhib samas tähelepanu asjaolule, et mitmeaastane finantsraamistik näeb 2011. aastal kulukohustuste ja maksete assigneeringute vaheks ette vaid 8,366 miljardit eurot; tuletab sellega seoses meelde, et sellised vahed võivad põhjustada pikemas perspektiivis puudujääke ning seega tuleks neid eelarve jätkusuutlikkuse ja hallatavuse tagamiseks vältida;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et suurem osa (70 %) eelarveprojekti 1,2244 miljardi euro suurusest üldvarust tuleb rubriigi 2 (loodusvarade kaitse ja majandamine) varust ning muude rubriikide – eriti rubriikide 1a, 3b ja 4 – varud on väga piiratud, mis vähendab samavõrra ELi suutlikkust reageerida muutustele poliitikas ja ettenägematutele vajadustele samas oma prioriteete säilitades; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et suurem osa (70 %) eelarveprojekti 1,2244 miljardi euro suurusest üldvarust tuleb rubriigi 2 (loodusvarade kaitse ja majandamine) varust ning muude rubriikide – eriti rubriikide 1a, 3b ja 4 – varud on väga piiratud, mis vähendab samavõrra ELi suutlikkust reageerida muutustele poliitikas ja ettenägematutele vajadustele samas oma prioriteete säilitades;

| 5. | rõhutab lisaks, et rubriigi 2 varu võib tegelikult olla väiksem, kuna turutingimused muutuvad; |
| --- | --- |

5.

rõhutab lisaks, et rubriigi 2 varu võib tegelikult olla väiksem, kuna turutingimused muutuvad;

| 6. | avaldab heameelt institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimist käsitleva komisjoni aruande (KOM(2010)0185) avaldamise üle ja tuletab sellega seoses meelde, et oodatakse ettepanekut eelarve põhjalikuks läbivaatamiseks ning et eelmiste eelarvemenetluste käigus kogetud raskused reageerida nõuetekohaselt ja rahuldavalt tõusetunud eri väljakutsetele teevad praeguse mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise vältimatuks; tuletab meelde, et parlament ootab komisjonilt mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist käsitlevate konkreetsete ettepanekute esitamist 2010. aasta esimesel poolel; |
| --- | --- |

6.

avaldab heameelt institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimist käsitleva komisjoni aruande (KOM(2010)0185) avaldamise üle ja tuletab sellega seoses meelde, et oodatakse ettepanekut eelarve põhjalikuks läbivaatamiseks ning et eelmiste eelarvemenetluste käigus kogetud raskused reageerida nõuetekohaselt ja rahuldavalt tõusetunud eri väljakutsetele teevad praeguse mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise vältimatuks; tuletab meelde, et parlament ootab komisjonilt mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist käsitlevate konkreetsete ettepanekute esitamist 2010. aasta esimesel poolel;

| 7. | juhib tähelepanu eelarvele kaugeleulatuvat mõju avaldavatele arvukatele pooleliolevatele menetlustele, mille kaks eelarvepädevat institutsiooni peavad 2011. aastal lõpule viima (eelarve läbivaatamine, Euroopa välisteenistuse loomine, paranduseelarved, institutsioonidevahelise kokkuleppe läbivaatamine, finantsmääruse läbivaatamine jne); |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu eelarvele kaugeleulatuvat mõju avaldavatele arvukatele pooleliolevatele menetlustele, mille kaks eelarvepädevat institutsiooni peavad 2011. aastal lõpule viima (eelarve läbivaatamine, Euroopa välisteenistuse loomine, paranduseelarved, institutsioonidevahelise kokkuleppe läbivaatamine, finantsmääruse läbivaatamine jne);

| 8. | võtab teadmiseks komisjoni kehtestatud prioriteedid (nimelt ELi majanduse toetamine kriisijärgselt ja uute nõudmistega kohanemine, s.t Lissaboni lepingu rakendamine, uued finantsjärelevalveasutused, ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) algatuse rahastamine, Stockholmi programmi rakendamine jne) ning tõstatab küsimuse, kas kulukohustuste assigneeringute tagasihoidlik kasv 2010. aasta eelarvega võrreldes on piisav nende küsimustega tegelemiseks; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks komisjoni kehtestatud prioriteedid (nimelt ELi majanduse toetamine kriisijärgselt ja uute nõudmistega kohanemine, s.t Lissaboni lepingu rakendamine, uued finantsjärelevalveasutused, ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) algatuse rahastamine, Stockholmi programmi rakendamine jne) ning tõstatab küsimuse, kas kulukohustuste assigneeringute tagasihoidlik kasv 2010. aasta eelarvega võrreldes on piisav nende küsimustega tegelemiseks;

| 9. | toonitab, et on väga oluline, et EL reageeriks kriisile ja finantsturgude ebastabiilsusele jõuliste meetmetega, sest selle tulemusel peaks suurenema finantssuutlikkus ning ELi eelarve paindlikkus; nõuab sellega seoses nõukogult ja komisjonilt täiendavat ja üksikasjalikumat teavet selle kohta, millist mõju võiks ELi eelarvele avaldada Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, mille kohta tehti otsus majandus- ja rahandusministrite nõukogu erakorralisel kohtumisel 9.–10. mail 2010; nõuab lisaks, et tulevaste kriiside vältimiseks loodaks tõhus järelevalvesüsteem, mis hõlmab teabe edastamist otse Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

9.

toonitab, et on väga oluline, et EL reageeriks kriisile ja finantsturgude ebastabiilsusele jõuliste meetmetega, sest selle tulemusel peaks suurenema finantssuutlikkus ning ELi eelarve paindlikkus; nõuab sellega seoses nõukogult ja komisjonilt täiendavat ja üksikasjalikumat teavet selle kohta, millist mõju võiks ELi eelarvele avaldada Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, mille kohta tehti otsus majandus- ja rahandusministrite nõukogu erakorralisel kohtumisel 9.–10. mail 2010; nõuab lisaks, et tulevaste kriiside vältimiseks loodaks tõhus järelevalvesüsteem, mis hõlmab teabe edastamist otse Euroopa Parlamendile;

| 10. | taunib asjaolu, et eelarve seisukohalt ei ole selliste ELi 2020. aasta strateegia juhtalgatuste nagu Innovatiivne Liit, „Noorte liikuvus”, „Ressursitõhus Euroopa”, „Uute töökohtade jaoks uued oskused” ja „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika” finantsmõju 2011. aasta eelarveprojektile võimalik selgelt kindlaks määrata, ja avaldab tugevat kahtlust suutlikkuse suhtes tagada nende tähtsate algatuste asjakohane rahastamine praegu kehtiva finantsraamistiku piires; |
| --- | --- |

10.

taunib asjaolu, et eelarve seisukohalt ei ole selliste ELi 2020. aasta strateegia juhtalgatuste nagu Innovatiivne Liit, „Noorte liikuvus”, „Ressursitõhus Euroopa”, „Uute töökohtade jaoks uued oskused” ja „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika” finantsmõju 2011. aasta eelarveprojektile võimalik selgelt kindlaks määrata, ja avaldab tugevat kahtlust suutlikkuse suhtes tagada nende tähtsate algatuste asjakohane rahastamine praegu kehtiva finantsraamistiku piires;

| 11. | tuletab meelde, et nii nagu parlament oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsioonis 2011. aasta eelarve prioriteetide kohta märkis, on noored üks 2011. aasta eelarve olulisemaid prioriteete, mida tuleks ELi läbiva teemana edendada, töötades välja sünergiad noortega seotud eri poliitikavaldkondade vahel, eelkõige seoses hariduse, tööhõive, ettevõtluse ja tervishoiuga, kergendades ja soodustades seejuures noorte sotsiaalset kaasatust, mõjuvõimu, oskuste arendamist ja nende liikuvust; rõhutab, et „noori” tuleks käsitleda laia mõistena, mis hõlmaks üksikisikute võimalust vahetada mitu korda elu jooksul töökohta ja staatust ning samuti osaleda piiranguteta vahelduvalt väljaõppes, akadeemilises või töökeskkonnas ja kutseõppes ning et sellest tulenevalt peaks üks eesmärke olema hõlbustada üleminekut haridussüsteemist tööturule; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et nii nagu parlament oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsioonis 2011. aasta eelarve prioriteetide kohta märkis, on noored üks 2011. aasta eelarve olulisemaid prioriteete, mida tuleks ELi läbiva teemana edendada, töötades välja sünergiad noortega seotud eri poliitikavaldkondade vahel, eelkõige seoses hariduse, tööhõive, ettevõtluse ja tervishoiuga, kergendades ja soodustades seejuures noorte sotsiaalset kaasatust, mõjuvõimu, oskuste arendamist ja nende liikuvust; rõhutab, et „noori” tuleks käsitleda laia mõistena, mis hõlmaks üksikisikute võimalust vahetada mitu korda elu jooksul töökohta ja staatust ning samuti osaleda piiranguteta vahelduvalt väljaõppes, akadeemilises või töökeskkonnas ja kutseõppes ning et sellest tulenevalt peaks üks eesmärke olema hõlbustada üleminekut haridussüsteemist tööturule;

| 12. | peab kahetsusväärseks, et vaatamata äärmisele olulisusele ja väga kõrgele täitmismäärale (mis küündis aastatel 2007–2009 igal aastal 95-100 %-ni), on noortega seotud olulistele vahenditele ja programmidele (nagu elukestev õpe, programm „Aktiivsed noored” ja Erasmus Mundus) eelarveprojektis kavandatud assigneeringute kasv üsna sümboolne; on seisukohal, et see kasv ei võimalda ELil selle prioriteediga piisavalt tegelda ning kavatseb seetõttu nende programmide toetust suurendada; tuletab sellega seoses meelde nende programmide vaieldamatut lisandväärtust Euroopale ja seda, et need programmid annavad suure panuse tugeva Euroopa kodanikuühiskonna loomisse, kuigi neile tehtavad rahalised eraldised on tagasihoidlikud; |
| --- | --- |

12.

peab kahetsusväärseks, et vaatamata äärmisele olulisusele ja väga kõrgele täitmismäärale (mis küündis aastatel 2007–2009 igal aastal 95-100 %-ni), on noortega seotud olulistele vahenditele ja programmidele (nagu elukestev õpe, programm „Aktiivsed noored” ja Erasmus Mundus) eelarveprojektis kavandatud assigneeringute kasv üsna sümboolne; on seisukohal, et see kasv ei võimalda ELil selle prioriteediga piisavalt tegelda ning kavatseb seetõttu nende programmide toetust suurendada; tuletab sellega seoses meelde nende programmide vaieldamatut lisandväärtust Euroopale ja seda, et need programmid annavad suure panuse tugeva Euroopa kodanikuühiskonna loomisse, kuigi neile tehtavad rahalised eraldised on tagasihoidlikud;

| 13. | nõuab tegevus- ja halduskulude jagunemise täiendavat selgitamist, tunnustades samas rubriigi 5 väliste halduskulude esitamisel tehtud pingutusi; märgib, et olulist osa kuludest, mis on tegelikult halduskulud, rahastatakse tegevuskulude assigneeringutest; |
| --- | --- |

13.

nõuab tegevus- ja halduskulude jagunemise täiendavat selgitamist, tunnustades samas rubriigi 5 väliste halduskulude esitamisel tehtud pingutusi; märgib, et olulist osa kuludest, mis on tegelikult halduskulud, rahastatakse tegevuskulude assigneeringutest;

| 14. | tahab kindlasti pidada 2011. aasta eelarvet käsitlevaid läbirääkimisi konstruktiivselt ja avatult tõhususe ja Euroopa lisandväärtuse eesmärke silmas pidades; ootab omakorda teiselt eelarvepädevalt institutsioonilt tõelist poliitilist dialoogi tagavat koostööaldist lähenemist ja seda, et loobutakse nn raamatupidamisloogikast, mille puhul säästmisele ja liikmesriikide osamaksetele antakse läbirääkimistel liiga oluline koht; tuletab meelde, et aluslepinguga ei muudetud mitte ainult eelarvemenetluse õiguslikku raamistikku, vaid kehtestati ka läbirääkimisteks ja kompromisside leidmiseks uus meetod ning uued tähtajad; |
| --- | --- |

14.

tahab kindlasti pidada 2011. aasta eelarvet käsitlevaid läbirääkimisi konstruktiivselt ja avatult tõhususe ja Euroopa lisandväärtuse eesmärke silmas pidades; ootab omakorda teiselt eelarvepädevalt institutsioonilt tõelist poliitilist dialoogi tagavat koostööaldist lähenemist ja seda, et loobutakse nn raamatupidamisloogikast, mille puhul säästmisele ja liikmesriikide osamaksetele antakse läbirääkimistel liiga oluline koht; tuletab meelde, et aluslepinguga ei muudetud mitte ainult eelarvemenetluse õiguslikku raamistikku, vaid kehtestati ka läbirääkimisteks ja kompromisside leidmiseks uus meetod ning uued tähtajad;

| 15. | rõhutab asjaolu, et ELi eelarve on riikide eelarvetega võrreldes väga piiratud; tuletab sellega seoses meelde, et ELi ühiste strateegiate rakendamiseks tuleb luua sünergia ELi eelarve ja riikide eelarvete vahel; rõhutab, et sidusus suurendab ELi meetmete mõju, loob tõelise Euroopa lisandväärtuse ja toetab samas pikaajalisi poliitilisi eesmärke; on veendunud, et ELi eelarvel võib olla olulistes valdkondades otsustav mõju pikaajaliste investeeringute ja töökohtade toetamisel; loodab, et nõukogu võtab seda asjaolu ELi eelarve üle otsustamisel asjakohaselt arvesse ja hoidub üldistest kärbetest, kuigi riikide rahanduse olukord on äärmiselt raske; |
| --- | --- |

15.

rõhutab asjaolu, et ELi eelarve on riikide eelarvetega võrreldes väga piiratud; tuletab sellega seoses meelde, et ELi ühiste strateegiate rakendamiseks tuleb luua sünergia ELi eelarve ja riikide eelarvete vahel; rõhutab, et sidusus suurendab ELi meetmete mõju, loob tõelise Euroopa lisandväärtuse ja toetab samas pikaajalisi poliitilisi eesmärke; on veendunud, et ELi eelarvel võib olla olulistes valdkondades otsustav mõju pikaajaliste investeeringute ja töökohtade toetamisel; loodab, et nõukogu võtab seda asjaolu ELi eelarve üle otsustamisel asjakohaselt arvesse ja hoidub üldistest kärbetest, kuigi riikide rahanduse olukord on äärmiselt raske;

| 16. | tuletab meelde eespool nimetatud 25. märtsi 2010. aasta resolutsioonis sõnastatud parlamendi prioriteete; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde eespool nimetatud 25. märtsi 2010. aasta resolutsioonis sõnastatud parlamendi prioriteete;

Rubriik 1a

| 17. | võtab teadmiseks kulukohustuste assigneeringute 4,4 %-lise kasvu (13,437 miljardi euroni) ja maksete assigneeringute 7 %-lise kasvu (11,035 miljardi euroni (4) koos 50,1 miljoni euro suuruse varuga (finantsplaneeringus sisalduva 37 miljoni euroga võrreldes), mis tuleneb haldus- ja tehnilise toe kulude assigneeringute (endised BA read) ning detsentraliseeritud ja rakendusasutuste assigneeringute vähendamisest, samuti mitme programmi (nt „Toll 2013” ja „Konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi – Ettevõtlus ja uuendustegevus”) assigneeringute vähendamisest; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks kulukohustuste assigneeringute 4,4 %-lise kasvu (13,437 miljardi euroni) ja maksete assigneeringute 7 %-lise kasvu (11,035 miljardi euroni (4) koos 50,1 miljoni euro suuruse varuga (finantsplaneeringus sisalduva 37 miljoni euroga võrreldes), mis tuleneb haldus- ja tehnilise toe kulude assigneeringute (endised BA read) ning detsentraliseeritud ja rakendusasutuste assigneeringute vähendamisest, samuti mitme programmi (nt „Toll 2013” ja „Konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi – Ettevõtlus ja uuendustegevus”) assigneeringute vähendamisest;

| 18. | tuletab meelde, et VKEdel on ELi majanduse elavdamisel ja tugevdamisel oluline roll; nõuab suuremat toetust kõikidele programmidele ja vahenditele, mille eesmärk on edendada VKEsid, ning tunneb sellega seoses muret artikli „Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm – Ettevõtlus ja uuendustegevuse programm” jaoks kavandatud maksete assigneeringute vähendamise üle; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et VKEdel on ELi majanduse elavdamisel ja tugevdamisel oluline roll; nõuab suuremat toetust kõikidele programmidele ja vahenditele, mille eesmärk on edendada VKEsid, ning tunneb sellega seoses muret artikli „Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm – Ettevõtlus ja uuendustegevuse programm” jaoks kavandatud maksete assigneeringute vähendamise üle;

| 19. | tuletab meelde, et sellest rubriigist rahastatavaid uusi vajadusi (Kozloduy sulgemisprogramm, Euroopa finantsjärelevalveasutused, rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) ja GMES, sealhulgas parlamendi taotlus suurendada tegevusetapis selle assigneeringuid) ei olnud praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmisel ette nähtud; rõhutab, et nende vajaduste rahastamine ei tohiks kahjustada Euroopa majanduse kriisijärgse taastumise seisukohalt ülioluliste muude rubriigi 1a programmide ja meetmete rahastamist; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et sellest rubriigist rahastatavaid uusi vajadusi (Kozloduy sulgemisprogramm, Euroopa finantsjärelevalveasutused, rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) ja GMES, sealhulgas parlamendi taotlus suurendada tegevusetapis selle assigneeringuid) ei olnud praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmisel ette nähtud; rõhutab, et nende vajaduste rahastamine ei tohiks kahjustada Euroopa majanduse kriisijärgse taastumise seisukohalt ülioluliste muude rubriigi 1a programmide ja meetmete rahastamist;

| 20. | tuletab meelde, et sellest rubriigist rahastatakse osaliselt Euroopa majanduse elavdamise kava, samuti paljusid mitmeaastaseid programme (konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm, üleeuroopalised võrgud, Galileo/Egnos, Marco Polo II ja programm Progress), mis on 2011. aastal teostamisetapis; kordab sellest tulenevalt üleskutset komisjonile, et ta esitaks järelaruande Euroopa majanduse elavdamise kava rakendamise, sealhulgas Euroopa Investeerimispangale volitatud meetmete täitmise kohta; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et sellest rubriigist rahastatakse osaliselt Euroopa majanduse elavdamise kava, samuti paljusid mitmeaastaseid programme (konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm, üleeuroopalised võrgud, Galileo/Egnos, Marco Polo II ja programm Progress), mis on 2011. aastal teostamisetapis; kordab sellest tulenevalt üleskutset komisjonile, et ta esitaks järelaruande Euroopa majanduse elavdamise kava rakendamise, sealhulgas Euroopa Investeerimispangale volitatud meetmete täitmise kohta;

| 21. | avaldab heameelt peamiste programmide assigneeringute suurendamise üle (Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm 13,8 %, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm 4,4 %; elukestva õppe programm 2,6 %; üleeuroopalised võrgud 16,8 %) ja rõhutab, et nendel programmidel on väga oluline võimendav mõju ELi kriisivastasele majandusstrateegiale; |
| --- | --- |

21.

avaldab heameelt peamiste programmide assigneeringute suurendamise üle (Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm 13,8 %, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm 4,4 %; elukestva õppe programm 2,6 %; üleeuroopalised võrgud 16,8 %) ja rõhutab, et nendel programmidel on väga oluline võimendav mõju ELi kriisivastasele majandusstrateegiale;

| 22. | rõhutab, et rubriik 1a sisaldab paljusid suuri ELi 2020. aasta strateegia algatusi, nagu Innovatiivne Liit, „Noorte liikuvus”, „Ressursitõhus Euroopa”, „Uute töökohtade jaoks uued oskused” ja „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”; taunib asjaolu, et eelarve seisukohalt ei ole ELi 2020. aasta strateegia finantsmõju võimalik selgelt kindlaks määrata, ja avaldab kahtlust suutlikkuse suhtes tagada nende algatuste asjakohane rahastamine praegu kehtiva finantsraamistiku piires; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et rubriik 1a sisaldab paljusid suuri ELi 2020. aasta strateegia algatusi, nagu Innovatiivne Liit, „Noorte liikuvus”, „Ressursitõhus Euroopa”, „Uute töökohtade jaoks uued oskused” ja „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”; taunib asjaolu, et eelarve seisukohalt ei ole ELi 2020. aasta strateegia finantsmõju võimalik selgelt kindlaks määrata, ja avaldab kahtlust suutlikkuse suhtes tagada nende algatuste asjakohane rahastamine praegu kehtiva finantsraamistiku piires;

| 23. | tuletab meelde, et ELi 2020. aasta strateegiaga seotud 2011. aasta prioriteete rahastatakse peamiselt sellest rubriigist ja et aluslepingu jõustumisest tulenevatel ELi pädevustel on tõenäoliselt mõju eelarvele; rõhutab, et kosmosepoliitika, mis on konkreetne näide Euroopa tööstuspoliitikast, millega edendatakse Euroopa edusamme teaduse, tehnoloogia ja keskkonna valdkonnas, tugevdades samas tööstuse konkurentsivõimet, vajab täiendavat rahalist toetust nii ELilt kui ka liikmesriikidelt GMESi raames; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et ELi 2020. aasta strateegiaga seotud 2011. aasta prioriteete rahastatakse peamiselt sellest rubriigist ja et aluslepingu jõustumisest tulenevatel ELi pädevustel on tõenäoliselt mõju eelarvele; rõhutab, et kosmosepoliitika, mis on konkreetne näide Euroopa tööstuspoliitikast, millega edendatakse Euroopa edusamme teaduse, tehnoloogia ja keskkonna valdkonnas, tugevdades samas tööstuse konkurentsivõimet, vajab täiendavat rahalist toetust nii ELilt kui ka liikmesriikidelt GMESi raames;

| 24. | avaldab heameelt komisjoni algatuse „Noorte liikuvus” üle, mille eesmärk on edendada Euroopa kõrgkoolide tulemuslikkust ja rahvusvahelist külgetõmmet ning tõsta hariduse ja koolituse üldist taset ELis; toetab igati seda, et noortele oleks sõltumata haridusalasest taustast tagatud võrdsed võimalused; soovib rõhutada, et oluline on tagada ELi 2020. aasta strateegias väga olulise haridus- ja koolitusvaldkonna, sh kutseõppe ambitsioonika poliitika piisav rahastamine; rõhutab, et EL kasutab kõiki vahendeid selle ambitsioonika eesmärgi saavutamiseks, kuna see annab enneolematu võimaluse kõikehõlmava ELi noorsoopoliitika väljatöötamiseks; rõhutab siiski, et sellise üldise, paljusid erinevaid ja sissetöötatud ELi programme hõlmava juhtalgatuse esitamine selles valdkonnas ei tohiks vähendada konkreetsete programmide tähtsust; |
| --- | --- |

24.

avaldab heameelt komisjoni algatuse „Noorte liikuvus” üle, mille eesmärk on edendada Euroopa kõrgkoolide tulemuslikkust ja rahvusvahelist külgetõmmet ning tõsta hariduse ja koolituse üldist taset ELis; toetab igati seda, et noortele oleks sõltumata haridusalasest taustast tagatud võrdsed võimalused; soovib rõhutada, et oluline on tagada ELi 2020. aasta strateegias väga olulise haridus- ja koolitusvaldkonna, sh kutseõppe ambitsioonika poliitika piisav rahastamine; rõhutab, et EL kasutab kõiki vahendeid selle ambitsioonika eesmärgi saavutamiseks, kuna see annab enneolematu võimaluse kõikehõlmava ELi noorsoopoliitika väljatöötamiseks; rõhutab siiski, et sellise üldise, paljusid erinevaid ja sissetöötatud ELi programme hõlmava juhtalgatuse esitamine selles valdkonnas ei tohiks vähendada konkreetsete programmide tähtsust;

| 25. | rõhutab, et tulevikus sellistele vahenditele nagu elukestva õppe programm ja valdkonnaülesed oskused (nt e-oskused, rahvusvahelised oskused, ettevõtlusalased oskused ja mitmekeelsus) eraldatavad eelarvevahendid peaksid peegeldama suurt lisandväärtust, mille need vahendid Euroopale annavad, ning seetõttu tuleks neile anda 2011. aasta eelarves esmatähtis koht; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et tulevikus sellistele vahenditele nagu elukestva õppe programm ja valdkonnaülesed oskused (nt e-oskused, rahvusvahelised oskused, ettevõtlusalased oskused ja mitmekeelsus) eraldatavad eelarvevahendid peaksid peegeldama suurt lisandväärtust, mille need vahendid Euroopale annavad, ning seetõttu tuleks neile anda 2011. aasta eelarves esmatähtis koht;

| 26. | on pettunud selles, et 2011. aasta eelarveprojektis ei ole selgelt välja toodud turismi valdkonda, mis annab kaudselt üle 10 % ELi SKPst ja mis läks pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist täielikult ELi pädevusse; |
| --- | --- |

26.

on pettunud selles, et 2011. aasta eelarveprojektis ei ole selgelt välja toodud turismi valdkonda, mis annab kaudselt üle 10 % ELi SKPst ja mis läks pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist täielikult ELi pädevusse;

| 27. | võtab teadmiseks, et esmakordselt sisalduvad eelarves Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi maksete assigneeringud, ja peab seda selle fondi juhtimise ja nähtavuse seisukohalt oluliseks; on siiski seisukohal, et need maksete assigneeringud ei pruugi olla piisavad Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi taotlustes esitatud summade katmiseks 2011. aastal; kordab seetõttu nõudmist, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi taotlusi ei rahastataks ainult ümberpaigutustega Euroopa Sotsiaalfondi eelarveridadelt, ning kutsub komisjoni üles määrama kindlaks ja kasutama edasise viivituseta selleks eri eelarveridasid; rõhutab, et fondi kasutuselevõtmiseks on vaja lihtsamat ja kiiremat menetlust (5); |
| --- | --- |

27.

võtab teadmiseks, et esmakordselt sisalduvad eelarves Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi maksete assigneeringud, ja peab seda selle fondi juhtimise ja nähtavuse seisukohalt oluliseks; on siiski seisukohal, et need maksete assigneeringud ei pruugi olla piisavad Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi taotlustes esitatud summade katmiseks 2011. aastal; kordab seetõttu nõudmist, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi taotlusi ei rahastataks ainult ümberpaigutustega Euroopa Sotsiaalfondi eelarveridadelt, ning kutsub komisjoni üles määrama kindlaks ja kasutama edasise viivituseta selleks eri eelarveridasid; rõhutab, et fondi kasutuselevõtmiseks on vaja lihtsamat ja kiiremat menetlust (5);

| 28. | võtab teadmiseks Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES) ja töösuhteid ning sotsiaalset dialoogi toetava kolme eelarverea kulukohustuste assigneeringute väga tagasihoidliku suurendamise või samale tasemele jätmise (2010. aasta eelarvega võrreldes); on seisukohal, et kriisist tulenevate ulatuslike koondamiste ja ümberkorralduste tingimustes tuleks nende eelarveridade mahtu suurendada; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES) ja töösuhteid ning sotsiaalset dialoogi toetava kolme eelarverea kulukohustuste assigneeringute väga tagasihoidliku suurendamise või samale tasemele jätmise (2010. aasta eelarvega võrreldes); on seisukohal, et kriisist tulenevate ulatuslike koondamiste ja ümberkorralduste tingimustes tuleks nende eelarveridade mahtu suurendada;

Rubriik 1b

| 29. | märgib, et 2011. aasta eelarveprojekt näeb ette kulukohustuste assigneeringute suurendamise 3,2 % võrra 50,97 miljardi euroni, millest 39,8915 miljardit eurot on mõeldud struktuurifondidele (ERF ja ESF), mis on sarnane 2010. aasta summale, ja 11,0786 miljardit eurot Ühtekuuluvusfondile; |
| --- | --- |

29.

märgib, et 2011. aasta eelarveprojekt näeb ette kulukohustuste assigneeringute suurendamise 3,2 % võrra 50,97 miljardi euroni, millest 39,8915 miljardit eurot on mõeldud struktuurifondidele (ERF ja ESF), mis on sarnane 2010. aasta summale, ja 11,0786 miljardit eurot Ühtekuuluvusfondile;

| 30. | märgib, et see ettepanek on kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus kehtestatud eraldistega, võttes arvesse 2011. aasta finantsraamistiku tehnilist kohandamist (6) (suurendamine 336 miljoni euro võrra), nagu on sätestatud institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 17; mõistab sellega seoses 16,9 miljoni euro suurust varu, mis tuleneb peamiselt tehnilise abi assigneeringust ja moodustab 0,03 % rubriigi mahust; |
| --- | --- |

30.

märgib, et see ettepanek on kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus kehtestatud eraldistega, võttes arvesse 2011. aasta finantsraamistiku tehnilist kohandamist (6) (suurendamine 336 miljoni euro võrra), nagu on sätestatud institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 17; mõistab sellega seoses 16,9 miljoni euro suurust varu, mis tuleneb peamiselt tehnilise abi assigneeringust ja moodustab 0,03 % rubriigi mahust;

| 31. | avaldab heameelt 2011. aastaks kavandatava maksete assigneeringute 16,9 % suuruse suurendamise üle 42,541 miljardi euroni, kuid väljendab siiski muret, et maksete vajadusi on hinnatud varasemate maksemäärade alusel vastavalt programmitöö perioodi 2000–2006 vastavatele kulukohustustele, samas oli programmide rakendamine perioodi 2007–2013 alguses palju aeglasem ja seda tuleb seetõttu kõvasti kiirendada, eelkõige 2011. aastal; |
| --- | --- |

31.

avaldab heameelt 2011. aastaks kavandatava maksete assigneeringute 16,9 % suuruse suurendamise üle 42,541 miljardi euroni, kuid väljendab siiski muret, et maksete vajadusi on hinnatud varasemate maksemäärade alusel vastavalt programmitöö perioodi 2000–2006 vastavatele kulukohustustele, samas oli programmide rakendamine perioodi 2007–2013 alguses palju aeglasem ja seda tuleb seetõttu kõvasti kiirendada, eelkõige 2011. aastal;

| 32. | kahtleb, kas tehtud korrektsioonid, eelkõige hilinenud maksete eraldamine suhtena oodatavatest maksetest järgnevatel aastatel, on täiesti asjakohane, et tegelda kõigi täiendavate maksevajadustega, mis tulenevad eelkõige järgmisest:






  — | hiljutised õigusaktide muudatused, mis on eelkõige suunatud ELi rahastamise lihtsustamisele ja investeeringute kiirendamisele; |
| --- | --- | --- |

32.

kahtleb, kas tehtud korrektsioonid, eelkõige hilinenud maksete eraldamine suhtena oodatavatest maksetest järgnevatel aastatel, on täiesti asjakohane, et tegelda kõigi täiendavate maksevajadustega, mis tulenevad eelkõige järgmisest:

—

hiljutised õigusaktide muudatused, mis on eelkõige suunatud ELi rahastamise lihtsustamisele ja investeeringute kiirendamisele;

| — | 2011. aasta saab olema esimene täisaasta, mil kõik haldus- ja kontrollisüsteemid heaks kiidetakse, mis omakorda on vahemaksete tegemise eeltingimus ja tähendab seda, et programmide rakendamine saavutab tohutu kiiruse, kusjuures projekte oli 2010. aasta märtsi lõpuks juba valitud välja rohkem kui 93 miljardilises mahus, mis moodustab 27 % selle perioodi rahastamise mahust kokku; |
| --- | --- |

—

2011. aasta saab olema esimene täisaasta, mil kõik haldus- ja kontrollisüsteemid heaks kiidetakse, mis omakorda on vahemaksete tegemise eeltingimus ja tähendab seda, et programmide rakendamine saavutab tohutu kiiruse, kusjuures projekte oli 2010. aasta märtsi lõpuks juba valitud välja rohkem kui 93 miljardilises mahus, mis moodustab 27 % selle perioodi rahastamise mahust kokku;

| — | aastate 2000–2006 programmide lõpetamine peaks jätkuma 2011. aastal, mis omakorda eeldab lõplike maksete tegemist, aga ka mõnede vahendite vabastamist, et veelgi kiirendada aastate 2007–2013 programmide rakendamist; |
| --- | --- |

—

aastate 2000–2006 programmide lõpetamine peaks jätkuma 2011. aastal, mis omakorda eeldab lõplike maksete tegemist, aga ka mõnede vahendite vabastamist, et veelgi kiirendada aastate 2007–2013 programmide rakendamist;

| 33. | on ühtlasi seisukohal, et piisavate vahendite eraldamine ühtekuuluvuspoliitikale on väga oluline Euroopa majanduse elavdamise kiirendamiseks ja Euroopa 2020. aasta piirkondade strateegia elluviimisele kaasaaitamiseks; rõhutab ELi makropiirkondliku koostöö sünergiamõju Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele, samuti vajadust eraldada olemasolevate makropiirkondlike strateegiate rakendamiseks piisavalt ressursse; kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles esitama ja võtma viivitusteta vastu paranduseelarve, kui maksete assigneeringud ei peaks olema piisavad vajaduste katmiseks; |
| --- | --- |

33.

on ühtlasi seisukohal, et piisavate vahendite eraldamine ühtekuuluvuspoliitikale on väga oluline Euroopa majanduse elavdamise kiirendamiseks ja Euroopa 2020. aasta piirkondade strateegia elluviimisele kaasaaitamiseks; rõhutab ELi makropiirkondliku koostöö sünergiamõju Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele, samuti vajadust eraldada olemasolevate makropiirkondlike strateegiate rakendamiseks piisavalt ressursse; kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles esitama ja võtma viivitusteta vastu paranduseelarve, kui maksete assigneeringud ei peaks olema piisavad vajaduste katmiseks;

| 34. | palub komisjonil jätkata tihedat koostööd madala toetuste vastuvõtmise määraga liikmesriikidega, et veelgi parandada kohapealset olukorda toetuste vastuvõtmise osas; on teadlik, et madal toetuste vastuvõtmise määr võib ohustada ELi meetmete järkjärgulist võtmist; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil jätkata tihedat koostööd madala toetuste vastuvõtmise määraga liikmesriikidega, et veelgi parandada kohapealset olukorda toetuste vastuvõtmise osas; on teadlik, et madal toetuste vastuvõtmise määr võib ohustada ELi meetmete järkjärgulist võtmist;

| 35. | palub komisjonil kaaluda jätkuvalt ka seda, kuidas muuta komisjoni ja/või liikmesriikide kehtestatud keerulist eeskirjade ja nõuete süsteemi, et keskenduda rohkem eesmärkide saavutamisele ja vähem seaduslikkusele ja korrektsusele, rikkumata seejuures usaldusväärse finantsjuhtimise aluspõhimõtet; rõhutab, et selline kaalumine peaks ühtlasi aitama kaasa järgmise programmitöö perioodi algmääruse paremale koostamisele; tuletab sellega seoses meelde 2009. aasta novembri ühisavaldust struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide lihtsama ja sihipärasema kasutamise kohta majanduskriisi tingimustes; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil kaaluda jätkuvalt ka seda, kuidas muuta komisjoni ja/või liikmesriikide kehtestatud keerulist eeskirjade ja nõuete süsteemi, et keskenduda rohkem eesmärkide saavutamisele ja vähem seaduslikkusele ja korrektsusele, rikkumata seejuures usaldusväärse finantsjuhtimise aluspõhimõtet; rõhutab, et selline kaalumine peaks ühtlasi aitama kaasa järgmise programmitöö perioodi algmääruse paremale koostamisele; tuletab sellega seoses meelde 2009. aasta novembri ühisavaldust struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide lihtsama ja sihipärasema kasutamise kohta majanduskriisi tingimustes;

Rubriik 2

| 36. | tuletab meelde, et üks peamisi ELi toimimise lepinguga sisse toodud muudatusi on vahetegemise kaotamine kohustuslike ja mittekohustuslike kulude vahel eelarvemenetluses, mis võimaldab kahel eelarvepädeval institutsioonil pidada lõpuks iga-aastaste assigneeringute ülevõrdsetel alustel läbirääkimisi; tuletab meelde, et kohustuslikud kulud ulatusid peaaegu 34 %ni üldeelarvest ja enamik neist kuulus rubriiki 2; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde, et üks peamisi ELi toimimise lepinguga sisse toodud muudatusi on vahetegemise kaotamine kohustuslike ja mittekohustuslike kulude vahel eelarvemenetluses, mis võimaldab kahel eelarvepädeval institutsioonil pidada lõpuks iga-aastaste assigneeringute ülevõrdsetel alustel läbirääkimisi; tuletab meelde, et kohustuslikud kulud ulatusid peaaegu 34 %ni üldeelarvest ja enamik neist kuulus rubriiki 2;

| 37. | rõhutab, et eelarvepädevad institutsioonid on viimasel paaril aastal kasutanud seda rubriiki aastaeelarvetes üldise kokkuleppeni jõudmiseks kas varu kasutamise või assigneeringute ümberpaigutamisega teiste programmide või meetmete jaoks; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et eelarvepädevad institutsioonid on viimasel paaril aastal kasutanud seda rubriiki aastaeelarvetes üldise kokkuleppeni jõudmiseks kas varu kasutamise või assigneeringute ümberpaigutamisega teiste programmide või meetmete jaoks;

| 38. | märgib, et vaatamata väitele, et assigneeringud on jäänud stabiilseks, on sihtotstarbeline tulu vähenenud 2011. aastal üle 25 %, turutoetus on kahenenud ligikaudu 22 % (3,491 miljardi euroni) ja veterinaar- ning taimekaitsemeetmeteks mõeldud assigneeringud on vähenenud 7,8 %; tunneb turu ebastabiilsuse suurenemist ja põllumajanduse vähest kaitstust terviseriskide suhtes silmas pidades muret selle üle, et komisjon on 2011. aastal põllumajandusturgudel, eelkõige teravilja- ja piimaturul toimuva arengu suhtes optimistlik ja et selle tagajärjel on kavas turumeetmetele ettenähtud vahendeid kärpida 900 miljoni euro võrra; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu jälgiksid tähelepanelikult põllumajandusturu arengut ning oleks valmis turu soovimatute suundumuste ja turuhindade kõikumise takistamiseks võtma kiiresti ja tõhusalt vajalikke turvavõrgumeetmeid; seoses sellega, et loomahaiguste likvideerimisel tuleb säilitada valvsus, on mures kavatsuse pärast vähendada rahvatervisele, loomade tervishoiule ja taimekaitsemeetmeteks ettenähtud assigneeringuid; |
| --- | --- |

38.

märgib, et vaatamata väitele, et assigneeringud on jäänud stabiilseks, on sihtotstarbeline tulu vähenenud 2011. aastal üle 25 %, turutoetus on kahenenud ligikaudu 22 % (3,491 miljardi euroni) ja veterinaar- ning taimekaitsemeetmeteks mõeldud assigneeringud on vähenenud 7,8 %; tunneb turu ebastabiilsuse suurenemist ja põllumajanduse vähest kaitstust terviseriskide suhtes silmas pidades muret selle üle, et komisjon on 2011. aastal põllumajandusturgudel, eelkõige teravilja- ja piimaturul toimuva arengu suhtes optimistlik ja et selle tagajärjel on kavas turumeetmetele ettenähtud vahendeid kärpida 900 miljoni euro võrra; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu jälgiksid tähelepanelikult põllumajandusturu arengut ning oleks valmis turu soovimatute suundumuste ja turuhindade kõikumise takistamiseks võtma kiiresti ja tõhusalt vajalikke turvavõrgumeetmeid; seoses sellega, et loomahaiguste likvideerimisel tuleb säilitada valvsus, on mures kavatsuse pärast vähendada rahvatervisele, loomade tervishoiule ja taimekaitsemeetmeteks ettenähtud assigneeringuid;

| 39. | avaldab heameelt tootlikkusega sidumata otsetoetuste assigneeringute kasvu üle (9,7 %), koolide puu- ja köögiviljaprogrammile (kasv 50 % 90 miljoni euroni) ja koolipiima programmile (5,3 %) ettenähtud assigneeringute suurenemise üle, samuti enim puudust kannatavate isikute abistamise programmile ettenähtud assigneeringute suurendamise üle; võtab rahuoluga teadmiseks eksporditoetuste pideva vähenemise alates 2007. aastast (166 miljoni euroni 2011. aasta eelarveprojektis); |
| --- | --- |

39.

avaldab heameelt tootlikkusega sidumata otsetoetuste assigneeringute kasvu üle (9,7 %), koolide puu- ja köögiviljaprogrammile (kasv 50 % 90 miljoni euroni) ja koolipiima programmile (5,3 %) ettenähtud assigneeringute suurenemise üle, samuti enim puudust kannatavate isikute abistamise programmile ettenähtud assigneeringute suurendamise üle; võtab rahuoluga teadmiseks eksporditoetuste pideva vähenemise alates 2007. aastast (166 miljoni euroni 2011. aasta eelarveprojektis);

| 40. | tunneb heameelt komisjoni otsuse üle jaotada mitmete liikmesriikide poolt kasutamata jäetud vahendid programmi edukalt läbiviivatele liikmesriikidele ümber; |
| --- | --- |

40.

tunneb heameelt komisjoni otsuse üle jaotada mitmete liikmesriikide poolt kasutamata jäetud vahendid programmi edukalt läbiviivatele liikmesriikidele ümber;

| 41. | märgib, et kliimameetmed on Euroopa 2020. aasta strateegias kehtestatud prioriteet, ja võtab teadmiseks jaotise 07 pealkirja muutmise „Keskkonna- ja kliimameetmeteks”; võtab teadmiseks kliimameetmeid käsitleva ELi poliitika ja õigusaktide rakendamiseks ning kliimameetmete süvalaiendamise ja kohandamisega seotud uue ettevalmistava meetme jaoks kavandatava assigneeringute suurendamise; |
| --- | --- |

41.

märgib, et kliimameetmed on Euroopa 2020. aasta strateegias kehtestatud prioriteet, ja võtab teadmiseks jaotise 07 pealkirja muutmise „Keskkonna- ja kliimameetmeteks”; võtab teadmiseks kliimameetmeid käsitleva ELi poliitika ja õigusaktide rakendamiseks ning kliimameetmete süvalaiendamise ja kohandamisega seotud uue ettevalmistava meetme jaoks kavandatava assigneeringute suurendamise;

| 42. | avaldab heameelt LIFE+ kulukohustuste assigneeringute suurendamise üle 333,5 miljoni euroni (8,7 %) ning tunneb heameelt maksete assigneeringute järsu suurendamise üle (24,3 % 268,2 miljoni euroni) kooskõlas paranenud rakendamismääradega, seda ka seoses 2010. aastaks kavandatud bioloogilise mitmekesisuse strateegia järelmeetmetega; juhib tähelepanu sellele, et ELi ees seisvate ülisuurte keskkonnaprobleemide, sh veereostuse tõttu tuleb selle programmi raames eraldada lisavahendeid; |
| --- | --- |

42.

avaldab heameelt LIFE+ kulukohustuste assigneeringute suurendamise üle 333,5 miljoni euroni (8,7 %) ning tunneb heameelt maksete assigneeringute järsu suurendamise üle (24,3 % 268,2 miljoni euroni) kooskõlas paranenud rakendamismääradega, seda ka seoses 2010. aastaks kavandatud bioloogilise mitmekesisuse strateegia järelmeetmetega; juhib tähelepanu sellele, et ELi ees seisvate ülisuurte keskkonnaprobleemide, sh veereostuse tõttu tuleb selle programmi raames eraldada lisavahendeid;

| 43. | tuletab meelde, et 2010. aasta eelarves piimandussektori kriisi tagajärgede leevendamiseks heaks kiidetud turutoetuse erimeede piimasektoris pidi olema ühekordne meede; palub komisjonil uurida, kuidas liikmesriigid on kasutanud piimandussektorile erandkorras eraldatud 300 miljoni euro suurust toetust, ning esitada oma hinnang selle meetme kohta koos ettepanekutega pikaajalise lähenemisviisi osas ja konkreetsete ettepanekutega, kuidas tulla toime hindade kõikumisega selles sektoris; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde, et 2010. aasta eelarves piimandussektori kriisi tagajärgede leevendamiseks heaks kiidetud turutoetuse erimeede piimasektoris pidi olema ühekordne meede; palub komisjonil uurida, kuidas liikmesriigid on kasutanud piimandussektorile erandkorras eraldatud 300 miljoni euro suurust toetust, ning esitada oma hinnang selle meetme kohta koos ettepanekutega pikaajalise lähenemisviisi osas ja konkreetsete ettepanekutega, kuidas tulla toime hindade kõikumisega selles sektoris;

| 44. | on mures, et ühise kalanduspoliitika (ÜKP) poliitiline tähtsus ei kajastu piisavalt 2011. aasta eelarveprojektis; juhib tähelepanu sellele, et integreeritud merenduspoliitika väljatöötamiseks kavandatud vahendid ei ole piisavad, et katta selle uue poliitikavaldkonna loomisega seotud kõige tähtsamaid aspekte; rõhutab, et uus Euroopa Liidu merenduspoliitika võib vähendada praegustele esmatähtsatele ÜKP valdkondadele eraldatavaid eelarvevahendeid; rõhutab, et sellist poliitikat tuleb piisavalt rahastada rohkem kui ühelt eelarverealt; |
| --- | --- |

44.

on mures, et ühise kalanduspoliitika (ÜKP) poliitiline tähtsus ei kajastu piisavalt 2011. aasta eelarveprojektis; juhib tähelepanu sellele, et integreeritud merenduspoliitika väljatöötamiseks kavandatud vahendid ei ole piisavad, et katta selle uue poliitikavaldkonna loomisega seotud kõige tähtsamaid aspekte; rõhutab, et uus Euroopa Liidu merenduspoliitika võib vähendada praegustele esmatähtsatele ÜKP valdkondadele eraldatavaid eelarvevahendeid; rõhutab, et sellist poliitikat tuleb piisavalt rahastada rohkem kui ühelt eelarverealt;

Rubriik 3a

| 45. | märgib, et selle rubriigiga seotud rahaliste vahendite üldine kasv (12,8 %) peaks praktikas edendama Lissaboni lepingus ja Stockholmi programmis välja toodud selle valdkonna eesmärkide täitmist; |
| --- | --- |

45.

märgib, et selle rubriigiga seotud rahaliste vahendite üldine kasv (12,8 %) peaks praktikas edendama Lissaboni lepingus ja Stockholmi programmis välja toodud selle valdkonna eesmärkide täitmist;

| 46. | rõhutab, et kinnipidamistingimuste parandamiseks on vaja suurendada assigneeringuid; tuletab meelde, et Stockholmi programmi kohaselt on vaja võtta sotsiaalse kaasatuse meetmeid, luua sotsiaalse integratsiooni programme ning toetada uimastivastaseid algatusi (mis hõlmavad ennetust, toimetuleku taastamist ja kahjude vähendamist); |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et kinnipidamistingimuste parandamiseks on vaja suurendada assigneeringuid; tuletab meelde, et Stockholmi programmi kohaselt on vaja võtta sotsiaalse kaasatuse meetmeid, luua sotsiaalse integratsiooni programme ning toetada uimastivastaseid algatusi (mis hõlmavad ennetust, toimetuleku taastamist ja kahjude vähendamist);

| 47. | võtab sellega seoses teatavaks komisjoni teatise Stockholmi programmi rakendamist käsitleva tegevuskava kohta ning avaldab heameelt Välispiirifondi (22 % 254 miljoni euroni), Euroopa Tagasipöördumisfondi (29 % 114 miljoni euroni) ja Euroopa Pagulasfondi (1,3 % 94 miljoni euroni) kulukohustuste assigneeringute kavandatava suurendamise üle sisserände ja sisserännanute lõimimise toetamise valdkonnas; |
| --- | --- |

47.

võtab sellega seoses teatavaks komisjoni teatise Stockholmi programmi rakendamist käsitleva tegevuskava kohta ning avaldab heameelt Välispiirifondi (22 % 254 miljoni euroni), Euroopa Tagasipöördumisfondi (29 % 114 miljoni euroni) ja Euroopa Pagulasfondi (1,3 % 94 miljoni euroni) kulukohustuste assigneeringute kavandatava suurendamise üle sisserände ja sisserännanute lõimimise toetamise valdkonnas;

| 48. | kinnitab Frontexi assigneeringute kavandatavat vähendamist 2011. aastal agentuuri kasvavale töökoormusele vaatamata, mis tuleneb agentuuri kasutamata assigneeringute ja eelarve aastaülejääkide ajakohastatud hindamisest; |
| --- | --- |

48.

kinnitab Frontexi assigneeringute kavandatavat vähendamist 2011. aastal agentuuri kasvavale töökoormusele vaatamata, mis tuleneb agentuuri kasutamata assigneeringute ja eelarve aastaülejääkide ajakohastatud hindamisest;

| 49. | tunneb heameelt Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomist käsitleva määruse vastuvõtmise üle ja kutsub komisjoni üles tagama, et tugiamet alustaks tegevust varakult enne 2011. aastat ja et ametile eraldataks volituste täitmiseks piisavalt rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

49.

tunneb heameelt Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomist käsitleva määruse vastuvõtmise üle ja kutsub komisjoni üles tagama, et tugiamet alustaks tegevust varakult enne 2011. aastat ja et ametile eraldataks volituste täitmiseks piisavalt rahalisi vahendeid;

| 50. | peab kahetsusväärseks, et ELi eelarvest alates 2010. aastast rahastatava ELi asutuse Europoli 2011. aasta assigneeringute maht (82,9 miljonit eurot) püsib 2010. aastaga (79,7 miljonit eurot) võrreldes peaaegu muutumatuna kuni Europoli määrust käsitleva ettepaneku esitamiseni (mis on kavandatud 2013. aastasse), kuigi Stockholmi programmis nõuti Europoli tugevdamist; |
| --- | --- |

50.

peab kahetsusväärseks, et ELi eelarvest alates 2010. aastast rahastatava ELi asutuse Europoli 2011. aasta assigneeringute maht (82,9 miljonit eurot) püsib 2010. aastaga (79,7 miljonit eurot) võrreldes peaaegu muutumatuna kuni Europoli määrust käsitleva ettepaneku esitamiseni (mis on kavandatud 2013. aastasse), kuigi Stockholmi programmis nõuti Europoli tugevdamist;

| 51. | märgib, et kuigi teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise ja kasutuselevõtmise ajakava on ebakindel, tehakse ettepanek vähendada kulukohustuste assigneeringuid vaid veidi, st 35 miljonilt eurolt 30 miljonile eurole, kusjuures maksete assigneeringud suurenevad 19,5 miljonilt eurolt 21 miljonile eurole; tuletab meelde, et komisjoni hinnangul oli enne SIS II käivitumist 2011. aasta neljandas kvartalis vaja 27,91 miljonit eurot; juhib tähelepanu sellele, et SIS II väljatöötamisel on ajakavast juba maha jäädud ja sellega ei jõuta tõenäoliselt 2011. aasta lõpuks lõpule; peab vajalikuks kanda osa nendest rahalistest vahenditest täiendava analüüsi tegemiseni reservi, kuna SIS II-le ülemineku väljavaated muutuvad järjest ebatõenäolisemaks ja praegu valmistatakse ette alternatiivset lahendust; |
| --- | --- |

51.

märgib, et kuigi teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise ja kasutuselevõtmise ajakava on ebakindel, tehakse ettepanek vähendada kulukohustuste assigneeringuid vaid veidi, st 35 miljonilt eurolt 30 miljonile eurole, kusjuures maksete assigneeringud suurenevad 19,5 miljonilt eurolt 21 miljonile eurole; tuletab meelde, et komisjoni hinnangul oli enne SIS II käivitumist 2011. aasta neljandas kvartalis vaja 27,91 miljonit eurot; juhib tähelepanu sellele, et SIS II väljatöötamisel on ajakavast juba maha jäädud ja sellega ei jõuta tõenäoliselt 2011. aasta lõpuks lõpule; peab vajalikuks kanda osa nendest rahalistest vahenditest täiendava analüüsi tegemiseni reservi, kuna SIS II-le ülemineku väljavaated muutuvad järjest ebatõenäolisemaks ja praegu valmistatakse ette alternatiivset lahendust;

| 52. | rõhutab, et kavandatud õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise eest vastutava ameti rahastamine ei tohi kaasa tuua uusi IT-süsteeme enne SIS II või alternatiivse lahenduse ja VISi töölehakkamist; nõuab, et ameti kulude ja projektide üksikasjalikku esitust; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et kavandatud õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise eest vastutava ameti rahastamine ei tohi kaasa tuua uusi IT-süsteeme enne SIS II või alternatiivse lahenduse ja VISi töölehakkamist; nõuab, et ameti kulude ja projektide üksikasjalikku esitust;

Rubriik 3b

| 53. | tuletab meelde, et rubriik 3b hõlmab Euroopa kodanikke oluliselt puudutavaid teemasid, nagu noored, haridus- ja kultuuriprogrammid, rahvatervis, tarbijakaitse, kodanikukaitse rahastamisvahend ja teabevahetuspoliitika; märgib seetõttu väga murelikult, et üldassigneeringud vähenevad teist aastat järjest, kusjuures kulukohustuste assigneeringuid kärbitakse 0,03 % võrra (667,8 miljoni euroni) ja maksete assigneeringuid 3,1 % võrra (638,9 miljoni euroni) 2010. aasta eelarvega võrreldes, mis jätab varuks 15,2 miljonit eurot; |
| --- | --- |

53.

tuletab meelde, et rubriik 3b hõlmab Euroopa kodanikke oluliselt puudutavaid teemasid, nagu noored, haridus- ja kultuuriprogrammid, rahvatervis, tarbijakaitse, kodanikukaitse rahastamisvahend ja teabevahetuspoliitika; märgib seetõttu väga murelikult, et üldassigneeringud vähenevad teist aastat järjest, kusjuures kulukohustuste assigneeringuid kärbitakse 0,03 % võrra (667,8 miljoni euroni) ja maksete assigneeringuid 3,1 % võrra (638,9 miljoni euroni) 2010. aasta eelarvega võrreldes, mis jätab varuks 15,2 miljonit eurot;

| 54. | märgib, et kavandatav kasv teatud programmide osas (Meedia 2007, Kultuur 2007, rahvatervise programm jne) on võimalik, kuna mitmele katseprojektile ja ettevalmistavale meetmele ei ole eraldatud kulukohustuste assigneeringuid; peab seetõttu kahetsusväärseks, et väike varu võimaldab vaid piiratud tegutsemisruumi otsuste tegemisel, mis puudutavad selliste prioriteetide rahastamise suurendamist, millest kodanikel on otsest kasu, samuti projekte ja meetmeid puudutavate ettepanekute vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

54.

märgib, et kavandatav kasv teatud programmide osas (Meedia 2007, Kultuur 2007, rahvatervise programm jne) on võimalik, kuna mitmele katseprojektile ja ettevalmistavale meetmele ei ole eraldatud kulukohustuste assigneeringuid; peab seetõttu kahetsusväärseks, et väike varu võimaldab vaid piiratud tegutsemisruumi otsuste tegemisel, mis puudutavad selliste prioriteetide rahastamise suurendamist, millest kodanikel on otsest kasu, samuti projekte ja meetmeid puudutavate ettepanekute vastuvõtmisel;

| 55. | kordab, et eri poliitikavaldkondade ülese teemana tuleb viivitamatult alustada koordineeritud ja mitut valdkonda hõlmavat investeerimist noortesse ning sellest tulenevalt tuleks teha ettepanek suurendada noorsoopoliitika rahastamisvahendit; avaldab kahetsust komisjonipoolse ambitsioonide puudumise üle, kuna komisjon ei suutnud seda prioriteeti nõuetekohaselt käsitleda, ja kinnitab oma kavatsust eelarveprojekti parandada, et tagada selle prioriteedi asjakohane rahastamine; |
| --- | --- |

55.

kordab, et eri poliitikavaldkondade ülese teemana tuleb viivitamatult alustada koordineeritud ja mitut valdkonda hõlmavat investeerimist noortesse ning sellest tulenevalt tuleks teha ettepanek suurendada noorsoopoliitika rahastamisvahendit; avaldab kahetsust komisjonipoolse ambitsioonide puudumise üle, kuna komisjon ei suutnud seda prioriteeti nõuetekohaselt käsitleda, ja kinnitab oma kavatsust eelarveprojekti parandada, et tagada selle prioriteedi asjakohane rahastamine;

| 56. | tuletab meelde, et noorte ja spordi valdkonnas toimuva koostöö soodustamine ja edendamine on 2011. aasta eelarve prioriteet, ja rõhutab, et iga-aastaste eriürituste rahaline toetamine on selleks oluline vahend; väljendab kahetsust, et 2011. aasta eelarveprojektis ei ole selleks tehtud kulukohustuste assigneeringuid (p.m. kulukohustuste assigneeringute osas ja vaid 2,9 miljonit eurot maksete assigneeringuid), võrrelduna vastavalt 9,8 miljoni ja 10,25 miljoni euroga 2010. aasta eelarves; |
| --- | --- |

56.

tuletab meelde, et noorte ja spordi valdkonnas toimuva koostöö soodustamine ja edendamine on 2011. aasta eelarve prioriteet, ja rõhutab, et iga-aastaste eriürituste rahaline toetamine on selleks oluline vahend; väljendab kahetsust, et 2011. aasta eelarveprojektis ei ole selleks tehtud kulukohustuste assigneeringuid (p.m. kulukohustuste assigneeringute osas ja vaid 2,9 miljonit eurot maksete assigneeringuid), võrrelduna vastavalt 9,8 miljoni ja 10,25 miljoni euroga 2010. aasta eelarves;

| 57. | avaldab heameelt 2011. aasta kuulutamise üle Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks, mis tugineb 2010. aasta eelarves sisalduvale ettevalmistavale meetmele, ja tuletab meelde Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust suurendada asjaomase õigusakti jaoks mõeldud üldrahastamist 8 miljoni euroni; |
| --- | --- |

57.

avaldab heameelt 2011. aasta kuulutamise üle Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks, mis tugineb 2010. aasta eelarves sisalduvale ettevalmistavale meetmele, ja tuletab meelde Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust suurendada asjaomase õigusakti jaoks mõeldud üldrahastamist 8 miljoni euroni;

| 58. | on mures Euroopa kodakondsust, kommunikatsiooni ning meedia teavitamist edendavatele programmidele suunatud assigneeringute madala taseme üle, kusjuures mõnel juhul on assigneeringud 2010. aastaga võrreldes koguni vähenenud; usub, et need programmid on oluline element Euroopa identiteedi kujundamisel ja Euroopa kodanike teavitamisel Euroopa projektist; |
| --- | --- |

58.

on mures Euroopa kodakondsust, kommunikatsiooni ning meedia teavitamist edendavatele programmidele suunatud assigneeringute madala taseme üle, kusjuures mõnel juhul on assigneeringud 2010. aastaga võrreldes koguni vähenenud; usub, et need programmid on oluline element Euroopa identiteedi kujundamisel ja Euroopa kodanike teavitamisel Euroopa projektist;

| 59. | avaldab kahetsust Daphne programmi kulukohustuste vähendamise üle ja juhib tähelepanu selle võimalikele negatiivsetele tagajärgedele vägivalla vastases võitluses; nõuab olemasolevate ja uute tõhusate meetmete jätkuvat rahastamist, et võidelda laste, noorte ja naiste vastu suunatud mis tahes liiki vägivalla vastu; |
| --- | --- |

59.

avaldab kahetsust Daphne programmi kulukohustuste vähendamise üle ja juhib tähelepanu selle võimalikele negatiivsetele tagajärgedele vägivalla vastases võitluses; nõuab olemasolevate ja uute tõhusate meetmete jätkuvat rahastamist, et võidelda laste, noorte ja naiste vastu suunatud mis tahes liiki vägivalla vastu;

Rubriik 4

| 60. | tuletab veel kord meelde, et rubriigis 4 kasutada olev varu on väga väike, mis ei võimalda ELil reageerida asjakohaselt korduvatele ja uutele kriisidele ning hädaolukordadele; juhib tähelepanu asjaolule, et lubamatut vastuolu selle alarahastatud rubriigi ja nõukogu poolt maailma mastaabis võetud uute poliitiliste kohustuste vahel on võimalik lahendada ainult kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära läbivaatamisega (7); |
| --- | --- |

60.

tuletab veel kord meelde, et rubriigis 4 kasutada olev varu on väga väike, mis ei võimalda ELil reageerida asjakohaselt korduvatele ja uutele kriisidele ning hädaolukordadele; juhib tähelepanu asjaolule, et lubamatut vastuolu selle alarahastatud rubriigi ja nõukogu poolt maailma mastaabis võetud uute poliitiliste kohustuste vahel on võimalik lahendada ainult kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära läbivaatamisega (7);

| 61. | avaldab heameelt Euroopa lõuna- ja idasuunalise naabruspoliitika assigneeringute kavandatava suurendamise üle ja eriti idasuunalise partnerluse mõõtme suurendamise üle; võtab teadmiseks kavatsuse kaotada ELi Läänemere strateegiat puudutav eelarverida, kuid peab kahetsusväärseks, et sellele strateegiale ei eraldata võrdväärset summat idasuunalise naabruspoliitika raames; |
| --- | --- |

61.

avaldab heameelt Euroopa lõuna- ja idasuunalise naabruspoliitika assigneeringute kavandatava suurendamise üle ja eriti idasuunalise partnerluse mõõtme suurendamise üle; võtab teadmiseks kavatsuse kaotada ELi Läänemere strateegiat puudutav eelarverida, kuid peab kahetsusväärseks, et sellele strateegiale ei eraldata võrdväärset summat idasuunalise naabruspoliitika raames;

| 62. | kutsub idapartnerluse eesmärkide täitmist ja tulemuslikku rakendamist silmas pidades komisjoni üles tagama täiendava rahalise abi andmine Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi uute mitmeaastaste näidisprogrammide ning riiklike näidisprogrammide jaoks aastateks 2011–2013, mis hõlmaks idapartnerlusega seotud riike; |
| --- | --- |

62.

kutsub idapartnerluse eesmärkide täitmist ja tulemuslikku rakendamist silmas pidades komisjoni üles tagama täiendava rahalise abi andmine Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi uute mitmeaastaste näidisprogrammide ning riiklike näidisprogrammide jaoks aastateks 2011–2013, mis hõlmaks idapartnerlusega seotud riike;

| 63. | on äärmiselt mures Palestiinale, rahuprotsessile ja ÜRO abiorganisatsioonile UNRWA eraldatava finantsabiga seotud kulukohustuste assigneeringute kavandatava rohkem kui 32 %-lise vähendamise üle, pidades silmas korduvat vajadust täiendavate rahaliste vahendite järele; on seisukohal, et komisjoni avaldus, et eelmistel aastatel tehtud erakordselt suuri rahaeraldisi ei saa jätkata teiste piirakonna riikide rahastamist ohustamata, kinnitab kiireloomulist vajadust vaadata põhjalikult läbi rahastamisvõimalused rubriigis 4, kusjuures see ei tohiks tuua kaasa Palestiina rahvale, Palestiina omavalitsusele ja UNRWA-le eluliselt olulise finantsabi vähendamist; kordab oma toetust Palestiina omavalitsusele institutsioonilise suutlikkuse tugevdamisel; juhib tähelepanu asjaolule, et isegi kui EL oleks valmis laiendama oma abipaketti palestiinlastele, ei ole kõnealune kohustus tähtajatu, ning nõuab kindlalt, et kuigi humanitaarabi peab jääma tingimustetuks, peab EL etendama poliitilist rolli, mis annab Palestiina riigi loomise poole püüdlemisel käegakatsutavaid tulemusi, mis on kooskõlas selle märkimisväärse finantsabi ja majandusliku mõjuga selles piirkonnas; |
| --- | --- |

63.

on äärmiselt mures Palestiinale, rahuprotsessile ja ÜRO abiorganisatsioonile UNRWA eraldatava finantsabiga seotud kulukohustuste assigneeringute kavandatava rohkem kui 32 %-lise vähendamise üle, pidades silmas korduvat vajadust täiendavate rahaliste vahendite järele; on seisukohal, et komisjoni avaldus, et eelmistel aastatel tehtud erakordselt suuri rahaeraldisi ei saa jätkata teiste piirakonna riikide rahastamist ohustamata, kinnitab kiireloomulist vajadust vaadata põhjalikult läbi rahastamisvõimalused rubriigis 4, kusjuures see ei tohiks tuua kaasa Palestiina rahvale, Palestiina omavalitsusele ja UNRWA-le eluliselt olulise finantsabi vähendamist; kordab oma toetust Palestiina omavalitsusele institutsioonilise suutlikkuse tugevdamisel; juhib tähelepanu asjaolule, et isegi kui EL oleks valmis laiendama oma abipaketti palestiinlastele, ei ole kõnealune kohustus tähtajatu, ning nõuab kindlalt, et kuigi humanitaarabi peab jääma tingimustetuks, peab EL etendama poliitilist rolli, mis annab Palestiina riigi loomise poole püüdlemisel käegakatsutavaid tulemusi, mis on kooskõlas selle märkimisväärse finantsabi ja majandusliku mõjuga selles piirkonnas;

| 64. | juhib tähelepanu asjaolule, et isegi kogu rubriigi 4 varu kasutamisest finantsabi andmiseks ainult Palestiinale ei piisaks kulukohustuste assigneeringute 2010. aasta taseme saavutamiseks (295 miljonit eurot 2010. aastal 2011. aasta hüpoteetilise 270 miljoni euroga võrreldes); |
| --- | --- |

64.

juhib tähelepanu asjaolule, et isegi kogu rubriigi 4 varu kasutamisest finantsabi andmiseks ainult Palestiinale ei piisaks kulukohustuste assigneeringute 2010. aasta taseme saavutamiseks (295 miljonit eurot 2010. aastal 2011. aasta hüpoteetilise 270 miljoni euroga võrreldes);

| 65. | võtab teadmiseks assigneeringute olulise suurendamise (13,2 %), et rahastada laienemisprotsessi, mille osas oodatakse 2011. aastal edasiminekut (jätkuvad ja võimalikud läbirääkimised Horvaatia, Islandi, Makedoonia, Türgi ja Lääne-Balkani riikidega); |
| --- | --- |

65.

võtab teadmiseks assigneeringute olulise suurendamise (13,2 %), et rahastada laienemisprotsessi, mille osas oodatakse 2011. aastal edasiminekut (jätkuvad ja võimalikud läbirääkimised Horvaatia, Islandi, Makedoonia, Türgi ja Lääne-Balkani riikidega);

| 66. | peab arengukoostöö rahastamisvahendi kavandatavat suurendamist asjakohaseks, kuid taunib komisjoni eksitavat esitlust, milles keskkonnale ja loodusvarade säästvale haldamisele eraldatavat täiendavat 65 miljonit eurot näidatakse kui Kopenhaageni kokkuleppe jätkumeedet, kusjuures see kasv põhineb finantsplaneeringul ja mitte 2010. aasta eelarvel (2011. aasta eelarveprojektis on sellel eelarvereal tegelikult ette nähtud 1,2 miljoni euro suurune langus 2010. aasta eelarvega võrreldes, mis annab alust muretsemiseks); nõuab kindlalt, et kiirelt algatatud kliimamuutuse vastaste meetmete rahastamise pakett peab täiendama olemasolevaid arengukoostöö programme, mitte toimima nende arvelt; väljendab muret ELi poolse kiirelt algatatud rahastamise sidususe ja nähtavuse pärast ning nõuab, et liikmesriigid teeksid komisjoni jaoks viivitamatult kättesaadavaks teabe, et tagada ELi panuse täielik läbipaistvus ja täiendavus; |
| --- | --- |

66.

peab arengukoostöö rahastamisvahendi kavandatavat suurendamist asjakohaseks, kuid taunib komisjoni eksitavat esitlust, milles keskkonnale ja loodusvarade säästvale haldamisele eraldatavat täiendavat 65 miljonit eurot näidatakse kui Kopenhaageni kokkuleppe jätkumeedet, kusjuures see kasv põhineb finantsplaneeringul ja mitte 2010. aasta eelarvel (2011. aasta eelarveprojektis on sellel eelarvereal tegelikult ette nähtud 1,2 miljoni euro suurune langus 2010. aasta eelarvega võrreldes, mis annab alust muretsemiseks); nõuab kindlalt, et kiirelt algatatud kliimamuutuse vastaste meetmete rahastamise pakett peab täiendama olemasolevaid arengukoostöö programme, mitte toimima nende arvelt; väljendab muret ELi poolse kiirelt algatatud rahastamise sidususe ja nähtavuse pärast ning nõuab, et liikmesriigid teeksid komisjoni jaoks viivitamatult kättesaadavaks teabe, et tagada ELi panuse täielik läbipaistvus ja täiendavus;

| 67. | rõhutab vajadust suurendada ühenduse eelarvet rände probleemi käsitlevate meetmete rahastamiseks, et parandada seadusliku rände juhtimist, pidurdada ebaseaduslikku rännet ja optimeerida rände mõju arengule; |
| --- | --- |

67.

rõhutab vajadust suurendada ühenduse eelarvet rände probleemi käsitlevate meetmete rahastamiseks, et parandada seadusliku rände juhtimist, pidurdada ebaseaduslikku rännet ja optimeerida rände mõju arengule;

| 68. | tuletab meelde, et toetab põhimõtteliselt finantsabi andmist peamistele banaane tarnivatele AKV-riikidele, kuid kordab, et on kindlalt vastu banaanisektori kaasnevate meetmete rahastamisele varu kasutades; tuletab meelde, et selle rubriigi piiratud varu ei võimalda selliste meetmete rahastamist, mida ei olnud mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmisel 2006. aastal ette nähtud; on samuti vastu sellistele ümberpaigutamistele rubriigi 4 olemasolevatest vahenditest, mis ohustaksid seniseid prioriteete; on seepärast vastu eelarveprojektis sisalduvale ettepanekule paigutada sellel eesmärgil 13 miljonit eurot ümber arengukoostöö rahastamisvahendist ja 5 miljonit eurot kodanikukaitse rahastamisvahendist; |
| --- | --- |

68.

tuletab meelde, et toetab põhimõtteliselt finantsabi andmist peamistele banaane tarnivatele AKV-riikidele, kuid kordab, et on kindlalt vastu banaanisektori kaasnevate meetmete rahastamisele varu kasutades; tuletab meelde, et selle rubriigi piiratud varu ei võimalda selliste meetmete rahastamist, mida ei olnud mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmisel 2006. aastal ette nähtud; on samuti vastu sellistele ümberpaigutamistele rubriigi 4 olemasolevatest vahenditest, mis ohustaksid seniseid prioriteete; on seepärast vastu eelarveprojektis sisalduvale ettepanekule paigutada sellel eesmärgil 13 miljonit eurot ümber arengukoostöö rahastamisvahendist ja 5 miljonit eurot kodanikukaitse rahastamisvahendist;

| 69. | väljendab heameelt ettepaneku üle muuta määrust, millega luuakse vahend tööstusriikide jaoks (ICI+), kuid on kindlalt vastu selle rahastamisele arengukoostöö rahastamisvahendi jaoks kavandatud assigneeringutest; rõhutab, et arengukoostöö jaoks ette nähtud vahendid peavad olema suunatud vaesuse leevendamisele; on äärmiselt rahulolematu sellega, et sellele uuele vahendile eelarveprojektis kavandatud kokku 70,6 miljoni euro suurusest assigneeringust on 45 miljonit eurot võetud arengukoostöö rahastamisvahendist; |
| --- | --- |

69.

väljendab heameelt ettepaneku üle muuta määrust, millega luuakse vahend tööstusriikide jaoks (ICI+), kuid on kindlalt vastu selle rahastamisele arengukoostöö rahastamisvahendi jaoks kavandatud assigneeringutest; rõhutab, et arengukoostöö jaoks ette nähtud vahendid peavad olema suunatud vaesuse leevendamisele; on äärmiselt rahulolematu sellega, et sellele uuele vahendile eelarveprojektis kavandatud kokku 70,6 miljoni euro suurusest assigneeringust on 45 miljonit eurot võetud arengukoostöö rahastamisvahendist;

| 70. | kordab oma kavatsust anda Euroopa välisteenistusele ülesannete täitmiseks vajalikud haldusvahendid; rõhutab siiski, et uute vahendite eraldamine liikmesriikide diplomaatiliste esinduste töötajate kaasamiseks ning vajaliku infrastruktuuri kulutusteks tuleks seostada asjakohase kasvuga ELi välistegevuse eelarves; |
| --- | --- |

70.

kordab oma kavatsust anda Euroopa välisteenistusele ülesannete täitmiseks vajalikud haldusvahendid; rõhutab siiski, et uute vahendite eraldamine liikmesriikide diplomaatiliste esinduste töötajate kaasamiseks ning vajaliku infrastruktuuri kulutusteks tuleks seostada asjakohase kasvuga ELi välistegevuse eelarves;

| 71. | väljendab heameelt ühise välis- ja julgeolekupoliitika assigneeringute suurendamise üle 327,4 miljonile eurole (kulukohustuste assigneeringud), nagu näeb ette finantsplaneering ja mis on kooskõlas veelgi ambitsioonikama rolliga, mida EL tahab mängida stabiliseerimisetapis olevates või konfliktist ja kriisist mõjutatud piirkondades; võtab teadmiseks ELi eriesindajatega seotud eelarverea kaotamise seoses Euroopa välisteenistuse loomisega ja tuletab meelde, et institutsioonidevahelises kokkuleppes sisalduvad ühist välis- ja julgeolekupoliitikat puudutavad erisätted tuleb põhjalikult ümber vaadata institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmist käsitlevate läbirääkimiste ja Euroopa välisteenistust käsitleva ettepaneku vastuvõtmise raames; |
| --- | --- |

71.

väljendab heameelt ühise välis- ja julgeolekupoliitika assigneeringute suurendamise üle 327,4 miljonile eurole (kulukohustuste assigneeringud), nagu näeb ette finantsplaneering ja mis on kooskõlas veelgi ambitsioonikama rolliga, mida EL tahab mängida stabiliseerimisetapis olevates või konfliktist ja kriisist mõjutatud piirkondades; võtab teadmiseks ELi eriesindajatega seotud eelarverea kaotamise seoses Euroopa välisteenistuse loomisega ja tuletab meelde, et institutsioonidevahelises kokkuleppes sisalduvad ühist välis- ja julgeolekupoliitikat puudutavad erisätted tuleb põhjalikult ümber vaadata institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmist käsitlevate läbirääkimiste ja Euroopa välisteenistust käsitleva ettepaneku vastuvõtmise raames;

| 72. | võtab teadmiseks, et 2011. aasta eelarveprojektis on kavandatud makromajandusliku abi eelarverea (01 03 02) vahendeid 2010. aasta eelarvega võrreldes suurendada; tuletab meelde, et asjaomase vahendi kasutuselevõtt iga kolmanda riigi puhul kuulub seadusandliku tavamenetluse alla ja palub komisjonil esitada kavandatud suurendamise kohta täiendavaid selgitusi; |
| --- | --- |

72.

võtab teadmiseks, et 2011. aasta eelarveprojektis on kavandatud makromajandusliku abi eelarverea (01 03 02) vahendeid 2010. aasta eelarvega võrreldes suurendada; tuletab meelde, et asjaomase vahendi kasutuselevõtt iga kolmanda riigi puhul kuulub seadusandliku tavamenetluse alla ja palub komisjonil esitada kavandatud suurendamise kohta täiendavaid selgitusi;

| 73. | avaldab heameelt ettevalmistava meetme loomise üle seoses Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpusega, mis tuleneb ELi toimimise lepingu (artikkel 214) jõustumisest ja on kooskõlas 2011. aasta kuulutamisega Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks; |
| --- | --- |

73.

avaldab heameelt ettevalmistava meetme loomise üle seoses Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpusega, mis tuleneb ELi toimimise lepingu (artikkel 214) jõustumisest ja on kooskõlas 2011. aasta kuulutamisega Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks;

Rubriik 5

| 74. | märgib, et kõigi institutsioonide halduskulud kokku on hinnanguliselt 8,2666 miljardit eurot, mis teeb kasvuks 4,5 % ja jätab varuks 149 miljonit eurot; |
| --- | --- |

74.

märgib, et kõigi institutsioonide halduskulud kokku on hinnanguliselt 8,2666 miljardit eurot, mis teeb kasvuks 4,5 % ja jätab varuks 149 miljonit eurot;

| 75. | rõhutab, et iga institutsiooni eelarvestuse projektis (koos 2010. aastal esitatavate paranduseelarvetega) tuleks võtta arvesse Lissaboni lepingu jõustumisega seotud täiendavaid vajadusi, eriti mis puudutab Euroopa Parlamenti, nõukogu, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ning Regioonide Komiteed; tuletab sellega seoses meelde 2009. aasta novembri ühisavaldust rubriigi 5 kohta, milles institutsioone kutsuti üles tegema kõik endast olenev, et rahastada oma töötajate töötasudega seotud haldusvajadusi 2010. aasta eelarve vastavatele jagudele kantud assigneeringutest; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et iga institutsiooni eelarvestuse projektis (koos 2010. aastal esitatavate paranduseelarvetega) tuleks võtta arvesse Lissaboni lepingu jõustumisega seotud täiendavaid vajadusi, eriti mis puudutab Euroopa Parlamenti, nõukogu, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ning Regioonide Komiteed; tuletab sellega seoses meelde 2009. aasta novembri ühisavaldust rubriigi 5 kohta, milles institutsioone kutsuti üles tegema kõik endast olenev, et rahastada oma töötajate töötasudega seotud haldusvajadusi 2010. aasta eelarve vastavatele jagudele kantud assigneeringutest;

| 76. | võtab teadmiseks komisjoni osa suurenemise halduseelarves 2,9 % võrra; märgib samas, et selles etapis ei sisaldu veel kõik Euroopa välisteenistuse loomise ja toimimisega seotud kulud; on seisukohal, et sellega seotud täiendavad taotlused ei tohiks institutsiooni praegust tegevust negatiivselt mõjutada; rõhutab sellega seoses, et vaja on saavutada tõhus struktuur koos ülesannete selge määratlemisega, et vältida võimalikku ülesannete kattumist ja tarbetuid (haldus)kulusid, mida rahastatakse eelarvest ja mis võiksid muidu veelgi halvendada finantsolukorda selles rubriigis; |
| --- | --- |

76.

võtab teadmiseks komisjoni osa suurenemise halduseelarves 2,9 % võrra; märgib samas, et selles etapis ei sisaldu veel kõik Euroopa välisteenistuse loomise ja toimimisega seotud kulud; on seisukohal, et sellega seotud täiendavad taotlused ei tohiks institutsiooni praegust tegevust negatiivselt mõjutada; rõhutab sellega seoses, et vaja on saavutada tõhus struktuur koos ülesannete selge määratlemisega, et vältida võimalikku ülesannete kattumist ja tarbetuid (haldus)kulusid, mida rahastatakse eelarvest ja mis võiksid muidu veelgi halvendada finantsolukorda selles rubriigis;

| 77. | nõustub komisjoni seisukohaga, mille kohaselt 2009. aastaks kavandatud 3,7 % suurune palkade korrigeerimine, mis tuleb täies mahus välja maksta, kui Euroopa Kohus peaks tegema otsuse komisjoni kasuks, tuleks ettevaatusabinõuna eelarvesse kanda; märgib, et isegi kui see kõrge tase tulevaste arvutuste aluseks võtta, on kavandatav palkade korrigeerimine majandus- ja sotsiaalkriisi kontekstis 2010. aasta lõpus hinnanguliselt ikka 2,2 % ja kahaneb siis 1,3 %-ni 2011. aasta lõpus; palub komisjonil neid arvutusi põhjendada; |
| --- | --- |

77.

nõustub komisjoni seisukohaga, mille kohaselt 2009. aastaks kavandatud 3,7 % suurune palkade korrigeerimine, mis tuleb täies mahus välja maksta, kui Euroopa Kohus peaks tegema otsuse komisjoni kasuks, tuleks ettevaatusabinõuna eelarvesse kanda; märgib, et isegi kui see kõrge tase tulevaste arvutuste aluseks võtta, on kavandatav palkade korrigeerimine majandus- ja sotsiaalkriisi kontekstis 2010. aasta lõpus hinnanguliselt ikka 2,2 % ja kahaneb siis 1,3 %-ni 2011. aasta lõpus; palub komisjonil neid arvutusi põhjendada;

| 78. | tunnustab komisjoni selle eest, et komisjon püüab täiendavaid ametikohti mitte juurde taotleda, kuid suhtub skepsisega komisjoni võetud kohustusse täita kõik vajadused, kaasa arvatud uute prioriteetide ja ELi toimimise lepingu jõustumisega seotud vajadused, ainult olemasoleva inimressursi sisemise ümberpaigutamisega; |
| --- | --- |

78.

tunnustab komisjoni selle eest, et komisjon püüab täiendavaid ametikohti mitte juurde taotleda, kuid suhtub skepsisega komisjoni võetud kohustusse täita kõik vajadused, kaasa arvatud uute prioriteetide ja ELi toimimise lepingu jõustumisega seotud vajadused, ainult olemasoleva inimressursi sisemise ümberpaigutamisega;

| 79. | tunneb suurt muret asjaolu pärast, et komisjoni üldine suundumus anda oma ülesandeid täitmiseks muudele asutustele koos ametikohtade ümberkujundamisega lepingulisteks ametikohtadeks ja sinna assigneeringute suunamisega on viinud olukorrani, kus üha suurem osa ELi ametnikest ei kajastu eelarvepädevate institutsioonide poolt kinnitatud institutsioonide ametikohtade loeteludes ja nende palkasid ei maksta rubriigist 5; on sellest tulenevalt seisukohal, et komisjoni töötajate arvu ei tuleks kaaluda mitte ainult ametikohtade loetelus sisalduvate kohtade alusel, vaid võttes arvesse ka muid töötajaid, sealhulgas rakendus- ja detsentraliseeritud ametite töötajaid, kui komisjon on andnud neile töötajatele üle oma ülesandeid; on seisukohal, et palgakulude kokkuhoiule vaatamata avaldab ametikohtade loetelu ametikohtade muutmine koosseisuväliste töötajate kohtadeks tõenäoliselt mõju Euroopa avaliku teenistuse töö kvaliteedile ja sõltumatusele; |
| --- | --- |

79.

tunneb suurt muret asjaolu pärast, et komisjoni üldine suundumus anda oma ülesandeid täitmiseks muudele asutustele koos ametikohtade ümberkujundamisega lepingulisteks ametikohtadeks ja sinna assigneeringute suunamisega on viinud olukorrani, kus üha suurem osa ELi ametnikest ei kajastu eelarvepädevate institutsioonide poolt kinnitatud institutsioonide ametikohtade loeteludes ja nende palkasid ei maksta rubriigist 5; on sellest tulenevalt seisukohal, et komisjoni töötajate arvu ei tuleks kaaluda mitte ainult ametikohtade loetelus sisalduvate kohtade alusel, vaid võttes arvesse ka muid töötajaid, sealhulgas rakendus- ja detsentraliseeritud ametite töötajaid, kui komisjon on andnud neile töötajatele üle oma ülesandeid; on seisukohal, et palgakulude kokkuhoiule vaatamata avaldab ametikohtade loetelu ametikohtade muutmine koosseisuväliste töötajate kohtadeks tõenäoliselt mõju Euroopa avaliku teenistuse töö kvaliteedile ja sõltumatusele;

| 80. | võtab teadmiseks Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) eelarve vähendamise 13 % võrra, mis on seotud EPSO arenguprogrammis kavandatud uuest süsteemist tuleneva konkursikulude vähenemisega, kuid on seisukohal, et see vähenemine ei tohiks tulla kõigi ELi valikumenetluste kvaliteedi, läbipaistvuse, õigluse, erapooletuse ja mitmekeelsuse arvelt; tuletab EPSO-le meelde, et määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaselt on kandidaatidel võõrandamatu õigus pääseda ligi oma isikuandmetele, sealhulgas küsimustele ja vastustele, ning palub EPSO-l see õigus tagada; ootab komisjonilt selles osas usaldusväärseid tagatisi; |
| --- | --- |

80.

võtab teadmiseks Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) eelarve vähendamise 13 % võrra, mis on seotud EPSO arenguprogrammis kavandatud uuest süsteemist tuleneva konkursikulude vähenemisega, kuid on seisukohal, et see vähenemine ei tohiks tulla kõigi ELi valikumenetluste kvaliteedi, läbipaistvuse, õigluse, erapooletuse ja mitmekeelsuse arvelt; tuletab EPSO-le meelde, et määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaselt on kandidaatidel võõrandamatu õigus pääseda ligi oma isikuandmetele, sealhulgas küsimustele ja vastustele, ning palub EPSO-l see õigus tagada; ootab komisjonilt selles osas usaldusväärseid tagatisi;

| 81. | avaldab heameelt komisjoni üldiste eesmärkide saavutamise üle uutest liikmesriikidest töötajate töölevõtmisel ja selle üle, et komisjon on võtnud endale kohustuse jälgida tähelepanelikult ja korrapäraselt ametnike töölevõtmist EL-12 riikidest, et tagada töölevõtmisega seotud eesmärkidest kinnipidamine ning EL-2 ja EL-10 riikide kodanike tasakaalustatud esindatus igas tegevusüksuses; |
| --- | --- |

81.

avaldab heameelt komisjoni üldiste eesmärkide saavutamise üle uutest liikmesriikidest töötajate töölevõtmisel ja selle üle, et komisjon on võtnud endale kohustuse jälgida tähelepanelikult ja korrapäraselt ametnike töölevõtmist EL-12 riikidest, et tagada töölevõtmisega seotud eesmärkidest kinnipidamine ning EL-2 ja EL-10 riikide kodanike tasakaalustatud esindatus igas tegevusüksuses;

| 82. | võtab teadmiseks pensionikulude ja Euroopa koolide kulude suurenemise ELi institutsioonides toimuvast põlvkonnavahetusest tulenevalt, kuna 1950-tel aastatel sündinud ametnikud lähevad pensionile ja tööle võetakse uued töötajad; ootab komisjonilt põhjalikumat analüüsi selle protsessi pikaajalise mõju üle eelarvele; |
| --- | --- |

82.

võtab teadmiseks pensionikulude ja Euroopa koolide kulude suurenemise ELi institutsioonides toimuvast põlvkonnavahetusest tulenevalt, kuna 1950-tel aastatel sündinud ametnikud lähevad pensionile ja tööle võetakse uued töötajad; ootab komisjonilt põhjalikumat analüüsi selle protsessi pikaajalise mõju üle eelarvele;

| 83. | palub komisjonil täpsustada vastavate eelarveridade märkustes summad, mis on eelarvesse kantud kõigi olulist eelarvelist mõju avaldavate kinnisvaraprojektide jaoks ja mille puhul tuleb finantsmääruse artikli 179 lõike 3 kohaselt eelarvepädevate institutsioonidega konsulteerida; |
| --- | --- |

83.

palub komisjonil täpsustada vastavate eelarveridade märkustes summad, mis on eelarvesse kantud kõigi olulist eelarvelist mõju avaldavate kinnisvaraprojektide jaoks ja mille puhul tuleb finantsmääruse artikli 179 lõike 3 kohaselt eelarvepädevate institutsioonidega konsulteerida;

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

| 84. | tuletab meelde, et institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 46 alapunkti a kohaselt peaks komisjon teatama mitmeaastased prognoosid ja lubatud ülemmäärade suhtes jäävad varud; |
| --- | --- |

84.

tuletab meelde, et institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 46 alapunkti a kohaselt peaks komisjon teatama mitmeaastased prognoosid ja lubatud ülemmäärade suhtes jäävad varud;

| 85. | rõhutab, et katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed on olulised vahendid, mis võimaldavad kujundada poliitilisi prioriteete ning valmistada ette uusi algatusi, mis võivad kujuneda ELi kodanike elu paremaks muutvateks ELi meetmeteks ja programmideks; kinnitab seetõttu juba selles menetluse etapis kavatsust kasutada kõiki parlamendi käsutuses olevaid vahendeid, et tagada katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid käsitlevate parlamendi ettepanekute vastuvõtmine 2011. aasta eelarves; |
| --- | --- |

85.

rõhutab, et katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed on olulised vahendid, mis võimaldavad kujundada poliitilisi prioriteete ning valmistada ette uusi algatusi, mis võivad kujuneda ELi kodanike elu paremaks muutvateks ELi meetmeteks ja programmideks; kinnitab seetõttu juba selles menetluse etapis kavatsust kasutada kõiki parlamendi käsutuses olevaid vahendeid, et tagada katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid käsitlevate parlamendi ettepanekute vastuvõtmine 2011. aasta eelarves;

| 86. | tuletab meelde, et 2010. aasta eelarves vastu võetud katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete jaoks eraldati kõigis rubriikides kulukohustuste assigneeringuid kokku 103,25 miljonit eurot; rõhutab, et kui eelarvepädevad institutsioonid peaksid kinnitama 2011. aastal katseprojektid ja ettevalmistava meetmed samal tasemel ja sama jaotusega rubriikide vahel, oleks 56 % rubriigi 1a varust (ja 33 % rubriigi 1b, 59 % rubriigi 3b ja 37 % rubriigi 4 varust) juba ära kasutatud, kuigi selleks eesmärgiks 2010. aasta eelarves eraldatud kogusumma ei küündinud isegi institutsioonidevahelise kokkuleppega lubatud maksimumini (103,25 miljonit eurot lubatud 140 miljoni euroga võrreldes); |
| --- | --- |

86.

tuletab meelde, et 2010. aasta eelarves vastu võetud katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete jaoks eraldati kõigis rubriikides kulukohustuste assigneeringuid kokku 103,25 miljonit eurot; rõhutab, et kui eelarvepädevad institutsioonid peaksid kinnitama 2011. aastal katseprojektid ja ettevalmistava meetmed samal tasemel ja sama jaotusega rubriikide vahel, oleks 56 % rubriigi 1a varust (ja 33 % rubriigi 1b, 59 % rubriigi 3b ja 37 % rubriigi 4 varust) juba ära kasutatud, kuigi selleks eesmärgiks 2010. aasta eelarves eraldatud kogusumma ei küündinud isegi institutsioonidevahelise kokkuleppega lubatud maksimumini (103,25 miljonit eurot lubatud 140 miljoni euroga võrreldes);

| 87. | kavatseb edastada komisjonile institutsioonidevahelise kokkuleppe II lisa D osa kohaselt esimese esialgse nimekirja võimalikest katseprojektidest ja ettevalmistavatest meetmetest 2011. aasta eelarve jaoks, et komisjon võiks osaleda koos Euroopa Parlamendiga tasakaalustatud lõpliku kogupaketi kindlaksmääramisel selles küsimuses; ootab, et komisjon esitaks parlamendi esialgsete ettepanekute kohta hästi põhjendatud analüüsi; rõhutab, et see esimene esialgne nimekiri ei välista katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid käsitlevate muudatusettepanekute ametlikku esitamist ja vastuvõtmist eelarve lugemise käigus Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- |

87.

kavatseb edastada komisjonile institutsioonidevahelise kokkuleppe II lisa D osa kohaselt esimese esialgse nimekirja võimalikest katseprojektidest ja ettevalmistavatest meetmetest 2011. aasta eelarve jaoks, et komisjon võiks osaleda koos Euroopa Parlamendiga tasakaalustatud lõpliku kogupaketi kindlaksmääramisel selles küsimuses; ootab, et komisjon esitaks parlamendi esialgsete ettepanekute kohta hästi põhjendatud analüüsi; rõhutab, et see esimene esialgne nimekiri ei välista katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid käsitlevate muudatusettepanekute ametlikku esitamist ja vastuvõtmist eelarve lugemise käigus Euroopa Parlamendis;

Ametid

| 88. | avaldab heameelt, et detsentraliseeritud asutuste kulud ELi eelarves on üldiselt stabiliseerunud 679,2 miljoni euro tasemel; on teadlik asjaolust, et uute ametite loomine eeldab asjakohast rahastamist, nagu on kavandatud viie uue (8) ja kolme etapiviisiliselt tööle hakkava ameti (9) jaoks; rõhutab, et kui detsentraliseeritud asutuste (sealhulgas finantsjärelevalveasutuste) ülesandeid suurendatakse esialgu kavandatuga võrreldes, tuleks vastavalt muuta ka assigneeringute eraldamist; ei nõustu tasudest sõltuvate ametite puhul komisjoni lähenemisega suurendada kunstlikult varusid; |
| --- | --- |

88.

avaldab heameelt, et detsentraliseeritud asutuste kulud ELi eelarves on üldiselt stabiliseerunud 679,2 miljoni euro tasemel; on teadlik asjaolust, et uute ametite loomine eeldab asjakohast rahastamist, nagu on kavandatud viie uue (8) ja kolme etapiviisiliselt tööle hakkava ameti (9) jaoks; rõhutab, et kui detsentraliseeritud asutuste (sealhulgas finantsjärelevalveasutuste) ülesandeid suurendatakse esialgu kavandatuga võrreldes, tuleks vastavalt muuta ka assigneeringute eraldamist; ei nõustu tasudest sõltuvate ametite puhul komisjoni lähenemisega suurendada kunstlikult varusid;

| 89. | võtab teadmiseks asjaolu, et 258 uuest ametitele mõeldud ametikohtade loetelus sisalduvast ametikohast eraldatakse 231 ametikohta uutele või alustamisetapis olevatele ametitele; |
| --- | --- |

89.

võtab teadmiseks asjaolu, et 258 uuest ametitele mõeldud ametikohtade loetelus sisalduvast ametikohast eraldatakse 231 ametikohta uutele või alustamisetapis olevatele ametitele;

| 90. | avaldab imestust, miks mõne ameti eelarveülejäägist ei oodata laekuvat sihtotstarbelist tulu, ning kutsub komisjoni üles ajakohastama kavandatavaid makseid ELi eelarvest täiendava teabe põhjal, eelkõige siis, kui võetakse vastu ametite lõplikud raamatupidamisaruanded; on samas mures mõne ameti pideva eelarveülejäägi pärast aasta lõpus, mis näitab halba eelarve haldamist ja rahavoogude juhtimist ning on vastuolus raamfinantsmääruse sätetega; |
| --- | --- |

90.

avaldab imestust, miks mõne ameti eelarveülejäägist ei oodata laekuvat sihtotstarbelist tulu, ning kutsub komisjoni üles ajakohastama kavandatavaid makseid ELi eelarvest täiendava teabe põhjal, eelkõige siis, kui võetakse vastu ametite lõplikud raamatupidamisaruanded; on samas mures mõne ameti pideva eelarveülejäägi pärast aasta lõpus, mis näitab halba eelarve haldamist ja rahavoogude juhtimist ning on vastuolus raamfinantsmääruse sätetega;

| 91. | on veendunud, et Euroopa Kemikaaliameti finantsplaneering aastateks 2011–2013 on liiga optimistlik, ja peab äärmiselt ebarealistlikuks oodata nimetatud ametilt 2011. aastal isemajandamist; juhib tähelepanu sellele, et 2011. aastaks prognoositud tasudest saadav tulu põhineb 2006. aastal tehtud hinnangul; palub näha ette ettevaatusabinõud, mida kohaldatakse vajaduse korral; |
| --- | --- |

91.

on veendunud, et Euroopa Kemikaaliameti finantsplaneering aastateks 2011–2013 on liiga optimistlik, ja peab äärmiselt ebarealistlikuks oodata nimetatud ametilt 2011. aastal isemajandamist; juhib tähelepanu sellele, et 2011. aastaks prognoositud tasudest saadav tulu põhineb 2006. aastal tehtud hinnangul; palub näha ette ettevaatusabinõud, mida kohaldatakse vajaduse korral;

*

* *

| 92. | tuletab lepituskomitee menetluse osas meelde, et asjaomased institutsioonid peaksid jõudma kokkuleppele juulisse kavandatud kolmepoolsel kohtumisel; nõuab, et majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (kes võtab eelarve vastu) tulevane eesistuja osaleks sellel kolmepoolsel kohtumisel; on seisukohal, et 30. juunil 2010 toimuval kolmepoolsel kohtumisel pakuvad erilist huvi järgmised punktid:






  — | Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi mõju eelarvele; |
| --- | --- | --- |

92.

tuletab lepituskomitee menetluse osas meelde, et asjaomased institutsioonid peaksid jõudma kokkuleppele juulisse kavandatud kolmepoolsel kohtumisel; nõuab, et majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (kes võtab eelarve vastu) tulevane eesistuja osaleks sellel kolmepoolsel kohtumisel; on seisukohal, et 30. juunil 2010 toimuval kolmepoolsel kohtumisel pakuvad erilist huvi järgmised punktid:

—

Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi mõju eelarvele;

| — | ELi 2020. aasta strateegia mõju eelarvele; |
| --- | --- |

—

ELi 2020. aasta strateegia mõju eelarvele;

| — | noortega seotud programmid; |
| --- | --- |

—

noortega seotud programmid;

| — | rubriigi 1a rahastamise jätkusuutlikkuse ja hallatavus, sealhulgas Lissaboni lepingust tulenevad muutused; |
| --- | --- |

—

rubriigi 1a rahastamise jätkusuutlikkuse ja hallatavus, sealhulgas Lissaboni lepingust tulenevad muutused;

| — | rubriik 4, sealhulgas Euroopa välisteenistuse loomine; |
| --- | --- |

—

rubriik 4, sealhulgas Euroopa välisteenistuse loomine;

| — | 2011. aasta eelarveprojekti piiratud varud ja praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise vajadus; |
| --- | --- |

—

2011. aasta eelarveprojekti piiratud varud ja praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise vajadus;

| 93. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

93.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  Vaata 17.12.2009 vastuvõetud tekste, P7_TA(2009)0115.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0086.

(4)  Välja arvatud Euroopa majanduse elavdamise kava energiaprojektid.

(5)  Nagu on öeldud komisjoni aruandes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimise kohta (KOM(2010)0185).

(6)  KOM(2010)0160, 16.4.2010.

(7)  Nagu on öeldud komisjoni aruandes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimise kohta (KOM(2010)0185).

(8)  Amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks; Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet; Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus; Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus; Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutus.

(9)  Energeetikasektorit reguleerivate Euroopa asutuste koostööamet; elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet; Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/17

---

Teisipäev, 15. juuni 2010Tuletisinstrumentide turud: edasised poliitikameetmed

P7_TA(2010)0206

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon tuletisinstrumentide turgude kohta: edasised poliitikameetmed (2010/2008(INI))

2011/C 236 E/03

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist „Tuletisinstrumentide tõhusate, turvaliste ja usaldusväärsete turgude tagamine: edasised poliitikameetmed” (KOM(2009)0563 ja KOM(2009)0332);

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa finantsjärelevalve” (KOM(2009)0252);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta ühenduses ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (KOM(2009)0499);

võttes arvesse komisjoni ettepanekuid, millega muudetakse kapitalinõuete direktiive (2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ);

võttes arvesse komisjoni teatist ja soovitust palgapoliitika kohta finantsteenuste sektoris (KOM(2009)0211);

võttes arvesse oma 23. septembri 2008. aasta resolutsiooni koos soovitustega riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide kohta komisjonile (1);

võttes arvesse 24. ja 25. septembril 2009. aastal Pittsburghis vastuvõetud G20 otsuseid, mille kohaselt tuleks kõik tehingud standardiseeritud börsiväliste tuletisinstrumentidega sõlmida börsidel või elektroonilistel kauplemisplatvormidel, ning Euroopas, USAs ja Aasias tuletisinstrumente käsitlevate siseriiklike õigusaktide väljatöötamise nimel tehtavat tööd;

võttes arvesse börsiväliseid tuletisinstrumente reguleerivate asutuste foorumi tööd selleks, et luua kauplemisteabehoidlatele ülemaailmselt kooskõlas olevad andmearuandlusstandardid;

võttes arvesse CESRi ja ERGEGi soovitusi Euroopa Komisjonile seoses kolmanda energiapaketiga (viide: CESR/08-739, E08-FIS-07-04);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni arvamust (A7-0187/2010),

| A. | arvestades, et kuigi tuletisinstrumendid võivad etendada kasulikku rolli, võimaldades finantsriskide ülekandmist majanduses, erinevad nad toote tüübist ja alusvara liigist sõltuvalt märgatavalt riskitaseme, toimimispõhimõtete ja turuosaliste poolest; ning arvestades, et puudulik läbipaistvus ja reguleerimine tuletisinstrumentide turgudel etendasid finantskriisides teravdavat rolli; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kuigi tuletisinstrumendid võivad etendada kasulikku rolli, võimaldades finantsriskide ülekandmist majanduses, erinevad nad toote tüübist ja alusvara liigist sõltuvalt märgatavalt riskitaseme, toimimispõhimõtete ja turuosaliste poolest; ning arvestades, et puudulik läbipaistvus ja reguleerimine tuletisinstrumentide turgudel etendasid finantskriisides teravdavat rolli;

| B. | arvestades, et ettevõtted peavad ka tulevikus suutma oma tegevusest tulenevaid riske omal vastutusel ja mõistliku hinna eest sihipäraselt juhtida ning arvestades, et ettevõtted peaksid olema riski eest vastutavad, võttes arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete eripära kahepoolsete tuletisinstrumentide puhul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ettevõtted peavad ka tulevikus suutma oma tegevusest tulenevaid riske omal vastutusel ja mõistliku hinna eest sihipäraselt juhtida ning arvestades, et ettevõtted peaksid olema riski eest vastutavad, võttes arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete eripära kahepoolsete tuletisinstrumentide puhul;

| C. | arvestades, et viimase kümne aasta jooksul on maailmas mitmekordselt kasvanud tuletisinstrumentidega kauplemise maht, mistõttu on märkimisväärselt hägustunud seos majandustegevuse ja finantsturgude toodete vahel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et viimase kümne aasta jooksul on maailmas mitmekordselt kasvanud tuletisinstrumentidega kauplemise maht, mistõttu on märkimisväärselt hägustunud seos majandustegevuse ja finantsturgude toodete vahel;

| D. | arvestades, et tuleks luua alus rahvusvahelisele koostööle rahvusvaheliselt kaubeldavate tuletisinstrumentidega tegutsemiseks, et saavutada rahvusvahelised standardid ja teabe jagamise kokkulepped vähemalt kesksete vastaspoolte vahel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tuleks luua alus rahvusvahelisele koostööle rahvusvaheliselt kaubeldavate tuletisinstrumentidega tegutsemiseks, et saavutada rahvusvahelised standardid ja teabe jagamise kokkulepped vähemalt kesksete vastaspoolte vahel;

| E. | arvestades, et 2009. aasta juuni lõpus ulatus börsiväliste lepingute kõikide klasside nimisumma 605 triljoni USA dollarini, bruto-turuväärtus, millega saab mõõta tururiski, 25 triljoni USA dollarini, ja bruto-krediidiriskid, mis arvestavad kahepoolse tasaarvelduse kokkulepet, 3,7 triljoni USA dollarini, ning arvestades, et ülemäärase finantsvõimenduse, alakapitaliseeritud pangasüsteemi ja struktureeritud finantsvaradest tulenevate kahjude kontekstis aitasid börsivälised tuletisinstrumendid kaasa suurte turuosaliste vastastikuste sõltuvussuhete tekkimisele, isegi kui need on reguleeritud üksused; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2009. aasta juuni lõpus ulatus börsiväliste lepingute kõikide klasside nimisumma 605 triljoni USA dollarini, bruto-turuväärtus, millega saab mõõta tururiski, 25 triljoni USA dollarini, ja bruto-krediidiriskid, mis arvestavad kahepoolse tasaarvelduse kokkulepet, 3,7 triljoni USA dollarini, ning arvestades, et ülemäärase finantsvõimenduse, alakapitaliseeritud pangasüsteemi ja struktureeritud finantsvaradest tulenevate kahjude kontekstis aitasid börsivälised tuletisinstrumendid kaasa suurte turuosaliste vastastikuste sõltuvussuhete tekkimisele, isegi kui need on reguleeritud üksused;

| F. | arvestades, et viimastel aastatel on oluliselt suurenenud turumahud toonud kaasa suurema riskide võtmise ilma tegeliku investeerimiseta alusvarasse ja seega põhjustanud märkimisväärse finantsvõimenduse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et viimastel aastatel on oluliselt suurenenud turumahud toonud kaasa suurema riskide võtmise ilma tegeliku investeerimiseta alusvarasse ja seega põhjustanud märkimisväärse finantsvõimenduse;

| G. | arvestades, et mõned börsivälised tuletisinstrumendid on muutunud järjest keerulisemaks ja vastaspoole krediidiriski ja selle hinda ei ole alati õigesti määratud ning arvestades, et tuletisinstrumentide turu korralduses esineb märkimisväärseid puudujääke ja läbipaistmatust, mis nõuab tuletisinstrumentide õiguslike tingimuste ja majandusliku eesmärgi edasist standardimist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mõned börsivälised tuletisinstrumendid on muutunud järjest keerulisemaks ja vastaspoole krediidiriski ja selle hinda ei ole alati õigesti määratud ning arvestades, et tuletisinstrumentide turu korralduses esineb märkimisväärseid puudujääke ja läbipaistmatust, mis nõuab tuletisinstrumentide õiguslike tingimuste ja majandusliku eesmärgi edasist standardimist;

| H. | arvestades, et keskse vastaspoolega arveldussüsteemide reguleerimine peab kauplemiskohtade kaudu tagama mittediskrimineeriva juurdepääsu, et kindlustada turgude õiglane ja tõhus toimimine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et keskse vastaspoolega arveldussüsteemide reguleerimine peab kauplemiskohtade kaudu tagama mittediskrimineeriva juurdepääsu, et kindlustada turgude õiglane ja tõhus toimimine;

| I. | arvestades, et börsivälistes tehingutes ei ole selgitatud neisse kaasatud osaliste/osapoolte identiteeti ega nende riski suurust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et börsivälistes tehingutes ei ole selgitatud neisse kaasatud osaliste/osapoolte identiteeti ega nende riski suurust;

| J. | arvestades, et paljud börsiväliste tuletisinstrumentide turud, eriti krediidiriski vahetustehingute turg, on väga kontsentreeritud ja turul domineerivad vähesed suured ettevõtted; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljud börsiväliste tuletisinstrumentide turud, eriti krediidiriski vahetustehingute turg, on väga kontsentreeritud ja turul domineerivad vähesed suured ettevõtted;

| K. | arvestades, et hiljutised riiklikud krediidiriski vahetustehingud, mida kasutasid finantsspekulandid, viisid mitmete riiklike kursivahede õigustamatult kõrgete tasemeteni; arvestades, et need sündmused ja selline praktika rõhutasid vajadust turu suurema läbipaistvuse ja krediidiriski vahetustehingute, eriti riiklike võlgadega seotud tehingute parandatud üleeuroopalise reguleerimise järele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hiljutised riiklikud krediidiriski vahetustehingud, mida kasutasid finantsspekulandid, viisid mitmete riiklike kursivahede õigustamatult kõrgete tasemeteni; arvestades, et need sündmused ja selline praktika rõhutasid vajadust turu suurema läbipaistvuse ja krediidiriski vahetustehingute, eriti riiklike võlgadega seotud tehingute parandatud üleeuroopalise reguleerimise järele;

| L. | arvestades, et selleks, et kauplemisteabehoidlad saaksid etendada järelevalve jaoks keskset rolli tuletisinstrumentide turgude läbipaistvuse tagamisel, peab järelevalvel olema piiranguteta juurdepääs teabehoidla asjakohastele andmetele ja teabehoidlad peavad konsolideerima positsiooni ja kauplemisandmeid ülemaailmselt varaliigi järgi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et selleks, et kauplemisteabehoidlad saaksid etendada järelevalve jaoks keskset rolli tuletisinstrumentide turgude läbipaistvuse tagamisel, peab järelevalvel olema piiranguteta juurdepääs teabehoidla asjakohastele andmetele ja teabehoidlad peavad konsolideerima positsiooni ja kauplemisandmeid ülemaailmselt varaliigi järgi;

| M. | arvestades, et parlament tervitab komisjoni paradigmade muutumist börsiväliste tuletisinstrumentide turgude suurema reguleerimise suunas, öeldes lahti valitsevast seisukohast, et tuletisinstrumentide puhul ei ole täiendavat reguleerimist vaja, kuna neid kasutavad eksperdid ja spetsialistid; nõuab seetõttu, et tulevased õigusaktid tagaksid mitte üksnes tuletisinstrumentide turgude läbipaistvuse, vaid ka usaldusväärse reguleerimise; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et parlament tervitab komisjoni paradigmade muutumist börsiväliste tuletisinstrumentide turgude suurema reguleerimise suunas, öeldes lahti valitsevast seisukohast, et tuletisinstrumentide puhul ei ole täiendavat reguleerimist vaja, kuna neid kasutavad eksperdid ja spetsialistid; nõuab seetõttu, et tulevased õigusaktid tagaksid mitte üksnes tuletisinstrumentide turgude läbipaistvuse, vaid ka usaldusväärse reguleerimise;

| N. | arvestades, et Euroopa peab töötama tuletisinstrumentide turgude jaoks välja ulatusliku tagatiste strateegia, mille puhul tuleb võtta arvesse äri lõppkasutajate ainulaadset olukorda erinevalt suurtest turuosalistest ja finantseerimisasutustest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa peab töötama tuletisinstrumentide turgude jaoks välja ulatusliku tagatiste strateegia, mille puhul tuleb võtta arvesse äri lõppkasutajate ainulaadset olukorda erinevalt suurtest turuosalistest ja finantseerimisasutustest;

| O. | arvestades, et ükshaaval võetuna kujutab suurem osa finantssektoriväliste lõppkasutajate kasutatavatest tuletisinstrumentidest endast piiratud süsteemset riski ning neid kasutatakse tavaliselt üksnes reaalsete tehingute tagamiseks ning arvestades, et finantssektorivälised asutused on ettevõtted, mis ei kuulu finantsinstrumentide turgude direktiivi kohaldamisalasse (mitte-MiFID ettevõtted), nagu lennuettevõtjad, autotootjad ja toorainevahendajad, kes ei ole põhjustanud finantsturgudele süsteemset riski ja kellele ei ole finantskriis otsest kahju toonud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ükshaaval võetuna kujutab suurem osa finantssektoriväliste lõppkasutajate kasutatavatest tuletisinstrumentidest endast piiratud süsteemset riski ning neid kasutatakse tavaliselt üksnes reaalsete tehingute tagamiseks ning arvestades, et finantssektorivälised asutused on ettevõtted, mis ei kuulu finantsinstrumentide turgude direktiivi kohaldamisalasse (mitte-MiFID ettevõtted), nagu lennuettevõtjad, autotootjad ja toorainevahendajad, kes ei ole põhjustanud finantsturgudele süsteemset riski ja kellele ei ole finantskriis otsest kahju toonud;

| P. | arvestades, et elastsed tuletisinstrumentide turud nõuavad ulatuslikku tagatiste poliitikat, mis hõlmaks nii keskse kui kahepoolse arveldamise kokkuleppeid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et elastsed tuletisinstrumentide turud nõuavad ulatuslikku tagatiste poliitikat, mis hõlmaks nii keskse kui kahepoolse arveldamise kokkuleppeid;

| Q. | arvestades, et finantssektoriväliste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks, kes kasutavad tuletisinstrumente ainult oma põhitegevuse riskiturbeks, tuleks teha erand kapitalinõudeid puudutavate arvelduste ja tagatiste osas tingimusel, et teatavate tuletisinstrumentide kasutamise ulatus ei tekita süsteemset riski (kehtestades nõude, et komisjon peaks seda erandit korrapäraselt kontrollima) ja et tehingute maht ja olemus on proportsionaalsed lõppkasutajate tegelike riskidega ja neile kohased; arvestades, et ka kohandatud lepingute valdkonnas tuleb tagada miinimumstandardid, mis puudutavad eelkõige tuletisinstrumentide kindlustamist ja kapitalinõudeid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et finantssektoriväliste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks, kes kasutavad tuletisinstrumente ainult oma põhitegevuse riskiturbeks, tuleks teha erand kapitalinõudeid puudutavate arvelduste ja tagatiste osas tingimusel, et teatavate tuletisinstrumentide kasutamise ulatus ei tekita süsteemset riski (kehtestades nõude, et komisjon peaks seda erandit korrapäraselt kontrollima) ja et tehingute maht ja olemus on proportsionaalsed lõppkasutajate tegelike riskidega ja neile kohased; arvestades, et ka kohandatud lepingute valdkonnas tuleb tagada miinimumstandardid, mis puudutavad eelkõige tuletisinstrumentide kindlustamist ja kapitalinõudeid;

| R. | arvestades, et börsiväliste tuletisinstrumentide tooted vajavad proportsionaalset reguleerimist, kui neid kasutavad finantssektorivälised lõppkasutajad, kuid arvestades, et kauplemisteabehoidlatele tuleb anda vähemalt vajalikud üksikasjalikud andmed tehingute kohta; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et börsiväliste tuletisinstrumentide tooted vajavad proportsionaalset reguleerimist, kui neid kasutavad finantssektorivälised lõppkasutajad, kuid arvestades, et kauplemisteabehoidlatele tuleb anda vähemalt vajalikud üksikasjalikud andmed tehingute kohta;

| S. | arvestades, et krediidiriski vahetustehingutega, mis on finantskindlustustooted, kaubeldakse praegu ilma nõuetekohase reguleerimiseta; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et krediidiriski vahetustehingutega, mis on finantskindlustustooted, kaubeldakse praegu ilma nõuetekohase reguleerimiseta;

| T. | arvestades, et CESRi ja ERGEGi soovitustes Euroopa Komisjonile seoses kolmanda energiapaketiga (viide: CESR/08-739, E08-FIS-07-04) soovitatakse luua elektri- ja gaasituru jaoks kohandatud turu terviklikkuse ja läbipaistvuse raamistik; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et CESRi ja ERGEGi soovitustes Euroopa Komisjonile seoses kolmanda energiapaketiga (viide: CESR/08-739, E08-FIS-07-04) soovitatakse luua elektri- ja gaasituru jaoks kohandatud turu terviklikkuse ja läbipaistvuse raamistik;

| U. | arvestades, et kõik väljakuulutatud meetmed hõlmavad tihedat ja igakülgset koostööd G20 riikide ja USA ametiasutustega, et takistada võimaluste piires riikidevahelist regulatiivset arbitraaži ja edendada teabevahetust; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kõik väljakuulutatud meetmed hõlmavad tihedat ja igakülgset koostööd G20 riikide ja USA ametiasutustega, et takistada võimaluste piires riikidevahelist regulatiivset arbitraaži ja edendada teabevahetust;

| V. | arvestades, et arvelduskodadega seotud süsteemne risk nõuab tugevaid regulatiivseid ja järelevalvestandardeid ning järelevalve piiranguteta juurdepääsu teabele tehingute kohta reaalajas; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et arvelduskodadega seotud süsteemne risk nõuab tugevaid regulatiivseid ja järelevalvestandardeid ning järelevalve piiranguteta juurdepääsu teabele tehingute kohta reaalajas;

| W. | arvestades, et tuletisinstrumentide hinnad peaksid vastama asjakohaselt riskile ja arvestades, et tulevase turuinfrastruktuuri kulud peaks kandma turuosalised; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et tuletisinstrumentide hinnad peaksid vastama asjakohaselt riskile ja arvestades, et tulevase turuinfrastruktuuri kulud peaks kandma turuosalised;

| X. | arvestades, et mõnede euroala riikide võlakirjade intressimäära hiljutine dramaatiline tõus tasemele, mis ei ole jätkusuutlik, on toonud välja riigivõlal põhinevates krediidiriski vahetustehingute lepingutes sisalduvad problemaatilised majanduslikud stiimulid ja on selgelt näidanud vajadust tugevdada finantsstabiilsust ja turu läbipaistvust, nõudes riigivõlal põhinevate spekulatiivsete krediidiriski vahetustehingute täielikku avalikustamist reguleerijatele ja järelevalvele ning nende keelustamist; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et mõnede euroala riikide võlakirjade intressimäära hiljutine dramaatiline tõus tasemele, mis ei ole jätkusuutlik, on toonud välja riigivõlal põhinevates krediidiriski vahetustehingute lepingutes sisalduvad problemaatilised majanduslikud stiimulid ja on selgelt näidanud vajadust tugevdada finantsstabiilsust ja turu läbipaistvust, nõudes riigivõlal põhinevate spekulatiivsete krediidiriski vahetustehingute täielikku avalikustamist reguleerijatele ja järelevalvele ning nende keelustamist;

| Y. | märgib, et kõigi ELi valuutas vääringustatud tuletisinstrumentide toodetega sooritatavate tehingute, mis on seotud ELi alusüksusega ja mille osaline on ELi finantseerimisasutus, arveldamine – nõuetele vastavuse korral – ja aruandlus peaks toimuma arvelduskodades ja teabehoidlates, mis asuvad, on heaks kiidetud ja mille järelevalve toimub ELis ning mille suhtes kehtivad Euroopa seadused ja andmekaitse; märgib, et tulevases uues määruses tuleks sätestada selged kriteeriumid kolmandates riikides asuvate kesksete vastaspoolte ja teabehoidlate samaväärsuse hindamiseks nende tehingute jaoks mida ei arveldata või mille aruandlus ei toimu ELis, |
| --- | --- |

Y.

märgib, et kõigi ELi valuutas vääringustatud tuletisinstrumentide toodetega sooritatavate tehingute, mis on seotud ELi alusüksusega ja mille osaline on ELi finantseerimisasutus, arveldamine – nõuetele vastavuse korral – ja aruandlus peaks toimuma arvelduskodades ja teabehoidlates, mis asuvad, on heaks kiidetud ja mille järelevalve toimub ELis ning mille suhtes kehtivad Euroopa seadused ja andmekaitse; märgib, et tulevases uues määruses tuleks sätestada selged kriteeriumid kolmandates riikides asuvate kesksete vastaspoolte ja teabehoidlate samaväärsuse hindamiseks nende tehingute jaoks mida ei arveldata või mille aruandlus ei toimu ELis,

| 1. | tervitab komisjoni algatust reguleerida paremini tuletisinstrumente, eelkõige börsiväliseid tuletisinstrumente, et vähendada börsiväliste tuletisinstrumentide turgude riskide mõju kogu finantsturu stabiilsusele, ning toetab tuletisinstrumentide lepingute õigusliku standardimise nõuet (muu hulgas kapitalinõuete direktiivis sisalduvate operatsiooniriskiga seotud regulatiivsete stiimulite kaudu), kauplemisteabehoidlate ja keskse andmesalvestuse kasutamist, kesksete arvelduskodade tugevdamist ja kasutamist ning organiseeritud kauplemiskohtade kasutamist; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni algatust reguleerida paremini tuletisinstrumente, eelkõige börsiväliseid tuletisinstrumente, et vähendada börsiväliste tuletisinstrumentide turgude riskide mõju kogu finantsturu stabiilsusele, ning toetab tuletisinstrumentide lepingute õigusliku standardimise nõuet (muu hulgas kapitalinõuete direktiivis sisalduvate operatsiooniriskiga seotud regulatiivsete stiimulite kaudu), kauplemisteabehoidlate ja keskse andmesalvestuse kasutamist, kesksete arvelduskodade tugevdamist ja kasutamist ning organiseeritud kauplemiskohtade kasutamist;

| 2. | tervitab börsiväliseid tuletisinstrumente reguleerivate asutuste foorumi viimase aja tööd vastuseks G20 nõudmisele võtta täiendavaid meetmeid börsiväliste tuletisinstrumentide turgude läbipaistvuse ja jõulisuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

2.

tervitab börsiväliseid tuletisinstrumente reguleerivate asutuste foorumi viimase aja tööd vastuseks G20 nõudmisele võtta täiendavaid meetmeid börsiväliste tuletisinstrumentide turgude läbipaistvuse ja jõulisuse suurendamiseks;

| 3. | nõuab kauplemiseelsete tehingute suuremat läbipaistvust kõigi instrumentide puhul, mida kasutatakse organiseeritud kauplemiskohtades laialdaselt, samuti kauplemisjärgsete tehingute läbipaistvuse suurendamist hoidlate kõikidest tehingutest teavitamise abil, nii reguleerijate kui ka investorite kasuks; |
| --- | --- |

3.

nõuab kauplemiseelsete tehingute suuremat läbipaistvust kõigi instrumentide puhul, mida kasutatakse organiseeritud kauplemiskohtades laialdaselt, samuti kauplemisjärgsete tehingute läbipaistvuse suurendamist hoidlate kõikidest tehingutest teavitamise abil, nii reguleerijate kui ka investorite kasuks;

| 4. | toetab nõuet kehtestada kõigi nõuetele vastavate tuletisinstrumentide toodete puhul kohustuslik keskse vastaspoolega arveldamine finantseerimisasutuste vahel, et tagada vastaspoole krediidiriski parem hindamine, ning toetab eesmärki, et võimalikult suure osa nõuetele vastavate tuletisinstrumentide toodetega tuleks kaubelda organiseeritud turgudel; nõuab stimuleerivate meetmete kehtestamist, mis julgustaksid nõuetele vastavate tuletisinstrumentide toodetega kauplemist finantsinstrumentide turgude direktiiviga reguleeritud kauplemiskohtades, s.o reguleeritud turgudel ja mitmepoolsetes kauplemissüsteemides; märgib, et arveldamiseks sobivuse üks kriteerium peab olema likviidsus; |
| --- | --- |

4.

toetab nõuet kehtestada kõigi nõuetele vastavate tuletisinstrumentide toodete puhul kohustuslik keskse vastaspoolega arveldamine finantseerimisasutuste vahel, et tagada vastaspoole krediidiriski parem hindamine, ning toetab eesmärki, et võimalikult suure osa nõuetele vastavate tuletisinstrumentide toodetega tuleks kaubelda organiseeritud turgudel; nõuab stimuleerivate meetmete kehtestamist, mis julgustaksid nõuetele vastavate tuletisinstrumentide toodetega kauplemist finantsinstrumentide turgude direktiiviga reguleeritud kauplemiskohtades, s.o reguleeritud turgudel ja mitmepoolsetes kauplemissüsteemides; märgib, et arveldamiseks sobivuse üks kriteerium peab olema likviidsus;

| 5. | toonitab, et tulevikus peavad tuletisinstrumentide hinnad kajastama paremini riski ja et tulevase turuinfrastruktuuri kulud peavad kandma turuosalised, mitte maksumaksja; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et tulevikus peavad tuletisinstrumentide hinnad kajastama paremini riski ja et tulevase turuinfrastruktuuri kulud peavad kandma turuosalised, mitte maksumaksja;

| 6. | on seisukohal, et teatavate riskide kindlustamiseks on vajalikud individuaalselt kujundatud tuletisinstrumendid ja on seetõttu vastu kõigi tuletisinstrumentide kohustuslikule standardimisele; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et teatavate riskide kindlustamiseks on vajalikud individuaalselt kujundatud tuletisinstrumendid ja on seetõttu vastu kõigi tuletisinstrumentide kohustuslikule standardimisele;

| 7. | kutsub komisjoni üles kasutama olemasolevate tuletisinstrumentide toodete paljude liikide puhul diferentseeritud lähenemist, võttes arvesse nende erinevaid riskiprofiile, kasutusulatust legitiimse kindlustamise eesmärkidel ja rolli finantskriisis; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles kasutama olemasolevate tuletisinstrumentide toodete paljude liikide puhul diferentseeritud lähenemist, võttes arvesse nende erinevaid riskiprofiile, kasutusulatust legitiimse kindlustamise eesmärkidel ja rolli finantskriisis;

| 8. | märgib, et reguleerimise seisukohast tuleb teha vahet tuletisinstrumentidel, mida kasutatakse riskijuhtimise vahendina kasutaja reaalse alusvaraga seotud riski turbeks, ja tuletisinstrumentidel, mida kasutatakse üksnes spekulatsiooniks, ning usub et sellist vahetegemist raskendab börsiväliste tehingutega seotud teabe ja konkreetsete arvude puudumine; |
| --- | --- |

8.

märgib, et reguleerimise seisukohast tuleb teha vahet tuletisinstrumentidel, mida kasutatakse riskijuhtimise vahendina kasutaja reaalse alusvaraga seotud riski turbeks, ja tuletisinstrumentidel, mida kasutatakse üksnes spekulatsiooniks, ning usub et sellist vahetegemist raskendab börsiväliste tehingutega seotud teabe ja konkreetsete arvude puudumine;

| 9. | kutsub komisjoni üles uurima viise, kuidas tuletisinstrumentide üldist mahtu märkimisväärselt vähendada, et see oleks proportsioonis aluseks olevate väärtpaberitega, et vältida hinnasignaalide moonutamist, vähendada riski turu terviklikkusele ja piirata süsteemset riski; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles uurima viise, kuidas tuletisinstrumentide üldist mahtu märkimisväärselt vähendada, et see oleks proportsioonis aluseks olevate väärtpaberitega, et vältida hinnasignaalide moonutamist, vähendada riski turu terviklikkusele ja piirata süsteemset riski;

| 10. | peab vajalikuks pöörata erilist tähelepanu ettevõtete tuletisinstrumentidele, milles finantseerimisasutus on vastaspool, et vältida selliste lepingute kuritarvitamist mitte ettevõtte riski, vaid finantsturu instrumendina; |
| --- | --- |

10.

peab vajalikuks pöörata erilist tähelepanu ettevõtete tuletisinstrumentidele, milles finantseerimisasutus on vastaspool, et vältida selliste lepingute kuritarvitamist mitte ettevõtte riski, vaid finantsturu instrumendina;

| 11. | nõuab riskijuhtimise parandamist ja läbipaistvuse suurendamist, mis on olulised vahendid finantsturgude suurema stabiilsuse tagamiseks, samas ei tohi riski võtmisel jätta tähelepanuta omavastutust; |
| --- | --- |

11.

nõuab riskijuhtimise parandamist ja läbipaistvuse suurendamist, mis on olulised vahendid finantsturgude suurema stabiilsuse tagamiseks, samas ei tohi riski võtmisel jätta tähelepanuta omavastutust;

| 12. | nendib, et ettevõttepõhiste riskide kindlustamiseks on vaja kohandatud tuletisinstrumente, et neid saaks rakendada tõhusate ja individuaalsetele vajadustele kohandatud riskijuhtimise instrumentidena; |
| --- | --- |

12.

nendib, et ettevõttepõhiste riskide kindlustamiseks on vaja kohandatud tuletisinstrumente, et neid saaks rakendada tõhusate ja individuaalsetele vajadustele kohandatud riskijuhtimise instrumentidena;

| 13. | kutsub komisjoni üles parandama kahepoolse riski juhtimise standardeid edasise keskse arveldamisega seotud õigusloome osana; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles parandama kahepoolse riski juhtimise standardeid edasise keskse arveldamisega seotud õigusloome osana;

| 14. | on seisukohal, et vastaspoole krediidiriski saab vähendada arveldamise, kapitalinõuete kohandamise teel antava tagatise ja muude regulatiivsete vahendite abil; toetab komisjoni soovis teha ettepanek kohaldada finantseerimisasutuste suhtes suuremaid kapitalinõudeid kahepoolsete tuletisinstrumentide lepingute puhul, mis ei vasta keskse arveldamise nõuetele, kasutades riski taset arvestavat lähenemisviisi ning võttes vastaspoole riski vähendamisel arvesse tasaarvelduse mõjusid, tagatisi, esialgset marginaali, igapäevaseid portfelli vastavuse kontrollimisi, igapäevast kehtivatesse turuhindadesse arvestamist, tagatise automatiseeritud liikumisi ja muid kahepoolseid vastaspoole riski juhtimise tehnikaid; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et vastaspoole krediidiriski saab vähendada arveldamise, kapitalinõuete kohandamise teel antava tagatise ja muude regulatiivsete vahendite abil; toetab komisjoni soovis teha ettepanek kohaldada finantseerimisasutuste suhtes suuremaid kapitalinõudeid kahepoolsete tuletisinstrumentide lepingute puhul, mis ei vasta keskse arveldamise nõuetele, kasutades riski taset arvestavat lähenemisviisi ning võttes vastaspoole riski vähendamisel arvesse tasaarvelduse mõjusid, tagatisi, esialgset marginaali, igapäevaseid portfelli vastavuse kontrollimisi, igapäevast kehtivatesse turuhindadesse arvestamist, tagatise automatiseeritud liikumisi ja muid kahepoolseid vastaspoole riski juhtimise tehnikaid;

| 15. | nõuab, et tuletisinstrumentide suhtes, mis ei vasta standardi IFRS 39 nõuetele ning mida ei ole seega audiitor hinnanud, kohaldataks alates komisjoni määratud piirist keskset arveldamist keskse vastaspoole kaudu; nõuab lisaks, et parema piiritlemise tagamiseks tuleb viia läbi kontrolle, mis hõlmavad audiitori sõltumatu hinnangu esitamist börsivälise tuletisinstrumendi lepingute kohta, et teha kindlaks, kas finantssektorivälised ettevõtted saavad jätkata kahepoolsete lepingute sõlmimist; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et tuletisinstrumentide suhtes, mis ei vasta standardi IFRS 39 nõuetele ning mida ei ole seega audiitor hinnanud, kohaldataks alates komisjoni määratud piirist keskset arveldamist keskse vastaspoole kaudu; nõuab lisaks, et parema piiritlemise tagamiseks tuleb viia läbi kontrolle, mis hõlmavad audiitori sõltumatu hinnangu esitamist börsivälise tuletisinstrumendi lepingute kohta, et teha kindlaks, kas finantssektorivälised ettevõtted saavad jätkata kahepoolsete lepingute sõlmimist;

| 16. | kutsub komisjoni üles omistama Euroopa arvelduskodadele lubade andmisel tugevat rolli Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele (EVJA) ning peab mõistlikuks nende järelevalvet sellesama asutuse poolt, kuna muu hulgas ühendataks järelevalvealased teadmised ühte asutusse ja kuna keskse vastaspoolega seotud risk on piiriülene; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles omistama Euroopa arvelduskodadele lubade andmisel tugevat rolli Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele (EVJA) ning peab mõistlikuks nende järelevalvet sellesama asutuse poolt, kuna muu hulgas ühendataks järelevalvealased teadmised ühte asutusse ja kuna keskse vastaspoolega seotud risk on piiriülene;

| 17. | usub, et kesksete vastaspoolte ligipääs keskpanga rahale aitab tulemuslikult kaasa arveldamise turvalisusele ja terviklikkusele; |
| --- | --- |

17.

usub, et kesksete vastaspoolte ligipääs keskpanga rahale aitab tulemuslikult kaasa arveldamise turvalisusele ja terviklikkusele;

| 18. | toonitab, et keskseid vastaspooli ei tohi organiseerida täielikult kasutajad, et nende riskijuhtimissüsteemid ei tohi üksteisega konkureerida ning et tuleb näha ette arveldamiskulude järelevalve kord; kutsub komisjoni üles käsitlema neid küsimusi õigusakti ettepanekus ja kehtestama arvelduskodadele juhtimis- ja omandieeskirjad, pidades muu hulgas silmas direktorite sõltumatust, liikmesust ja reguleerijate tihedat järelevalvet; |
| --- | --- |

18.

toonitab, et keskseid vastaspooli ei tohi organiseerida täielikult kasutajad, et nende riskijuhtimissüsteemid ei tohi üksteisega konkureerida ning et tuleb näha ette arveldamiskulude järelevalve kord; kutsub komisjoni üles käsitlema neid küsimusi õigusakti ettepanekus ja kehtestama arvelduskodadele juhtimis- ja omandieeskirjad, pidades muu hulgas silmas direktorite sõltumatust, liikmesust ja reguleerijate tihedat järelevalvet;

| 19. | märgib, et ühised tehnilised standardid, mis on seotud teemadega, nagu marginaali arvutamine ja teabevahetusprotokollid, moodustavad olulise osa volitatud kauplemiskohtade õiglase ja mittediskrimineeriva juurdepääsu tagamisel kesksetele vastaspooltele; märgib lisaks, et komisjon peab pöörama suurt tähelepanu tehnoloogiliste erinevuste võimalikule arengule, diskrimineerivatele tegevustele ja tööjõu liikumise piiridele, mis on konkurentsile kahjulikud; |
| --- | --- |

19.

märgib, et ühised tehnilised standardid, mis on seotud teemadega, nagu marginaali arvutamine ja teabevahetusprotokollid, moodustavad olulise osa volitatud kauplemiskohtade õiglase ja mittediskrimineeriva juurdepääsu tagamisel kesksetele vastaspooltele; märgib lisaks, et komisjon peab pöörama suurt tähelepanu tehnoloogiliste erinevuste võimalikule arengule, diskrimineerivatele tegevustele ja tööjõu liikumise piiridele, mis on konkurentsile kahjulikud;

| 20. | nõuab keskseid vastaspooli reguleerivate ettevõtte käitumise ja juurdepääsu eeskirjade kehtestamist, et tagada kauplemiskohtadele mittediskrimineeriv juurdepääs, kusjuures käsitletavad küsimused peavad hõlmama diskrimineerivaid hinnakujundustavasid; |
| --- | --- |

20.

nõuab keskseid vastaspooli reguleerivate ettevõtte käitumise ja juurdepääsu eeskirjade kehtestamist, et tagada kauplemiskohtadele mittediskrimineeriv juurdepääs, kusjuures käsitletavad küsimused peavad hõlmama diskrimineerivaid hinnakujundustavasid;

| 21. | toetab teabehoidlate kasutuselevõtmist kõigi tuletisinstrumentide positsioonide jaoks, kusjuures ideaaljuhul tehtaks vahet varaliigi järgi ning reguleerimine ja järelevalve toimuks EVJA juhtimisel; nõuab siduva menetluskorra kehtestamist, et vältida konkurentsimoonutusi ja tagada ühesugune tõlgendus liikmesriikides, ning lisaks, et vaidluste korral oleks viimane otsustusõigus EVJA-l; nõuab, et komisjon tagaks riiklike järelevalveasutuste reaalajas juurdepääsu teabehoidlate detailsetele andmetele, mis on seotud nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate turuosalistega, ja andmetele, mis on seotud potentsiaalse süsteemse riskiga, mis võib olla nende jurisdiktsiooni piires tekkinud, samuti juurdepääsu kõigi teabehoidlate koondandmetele – kaasa arvatud neile, mida hoitakse kolmandates riikides asuvates teabehoidlates; märgib, et teabehoidlate pakutava teenuse hind peaks olema kujundatud läbipaistvalt, võttes arvesse nende praktilist ülesannet; |
| --- | --- |

21.

toetab teabehoidlate kasutuselevõtmist kõigi tuletisinstrumentide positsioonide jaoks, kusjuures ideaaljuhul tehtaks vahet varaliigi järgi ning reguleerimine ja järelevalve toimuks EVJA juhtimisel; nõuab siduva menetluskorra kehtestamist, et vältida konkurentsimoonutusi ja tagada ühesugune tõlgendus liikmesriikides, ning lisaks, et vaidluste korral oleks viimane otsustusõigus EVJA-l; nõuab, et komisjon tagaks riiklike järelevalveasutuste reaalajas juurdepääsu teabehoidlate detailsetele andmetele, mis on seotud nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate turuosalistega, ja andmetele, mis on seotud potentsiaalse süsteemse riskiga, mis võib olla nende jurisdiktsiooni piires tekkinud, samuti juurdepääsu kõigi teabehoidlate koondandmetele – kaasa arvatud neile, mida hoitakse kolmandates riikides asuvates teabehoidlates; märgib, et teabehoidlate pakutava teenuse hind peaks olema kujundatud läbipaistvalt, võttes arvesse nende praktilist ülesannet;

| 22. | palub komisjonil töötada kõikide tuletisinstrumentide toodete jaoks välja rahvusvahelisel tasemel välja töötatud standarditega kooskõlas olevad aruandlusstandardid, tagada nende edastamine kesksetele kauplemisteabehoidlatele, kesksetele vastaspooltele, börsidele ja finantseerimisasutustele ning teha andmed vajaduse korral kättesaadavaks EVJA-le, riikide reguleerivatele asutustele ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil töötada kõikide tuletisinstrumentide toodete jaoks välja rahvusvahelisel tasemel välja töötatud standarditega kooskõlas olevad aruandlusstandardid, tagada nende edastamine kesksetele kauplemisteabehoidlatele, kesksetele vastaspooltele, börsidele ja finantseerimisasutustele ning teha andmed vajaduse korral kättesaadavaks EVJA-le, riikide reguleerivatele asutustele ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule;

| 23. | kutsub komisjoni üles arendama meetmeid, millega tagada reguleerivate asutuste võime määrata positsioonilimiite ebaproportsionaalsete hinnakõikumiste ja spekulatiivsete mullidega võitlemiseks; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles arendama meetmeid, millega tagada reguleerivate asutuste võime määrata positsioonilimiite ebaproportsionaalsete hinnakõikumiste ja spekulatiivsete mullidega võitlemiseks;

| 24. | palub komisjonil eelkõige tagada, et kõigi börsil mittekaubeldavate tuletisinstrumentide hindamine viidaks läbi sõltumatul ja läbipaistval viisil, vältides huvide konflikte; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil eelkõige tagada, et kõigi börsil mittekaubeldavate tuletisinstrumentide hindamine viidaks läbi sõltumatul ja läbipaistval viisil, vältides huvide konflikte;

| 25. | peab vajalikuks selgitada tihedas koostöös riikide reguleerivate asutustega hoolikalt välja kõik tehnilised üksikasjad, eelkõige mis puudutab standardeid ning finantsturu toodete ja finantsturuväliste toodete eristamist, ning tunneb heameelt tõsiasja üle, et komisjon on juba alustanud selle küsimuse käsitlemist; kutsub komisjoni üles kaasama nõukogu ja parlamenti juba varajases etapis; |
| --- | --- |

25.

peab vajalikuks selgitada tihedas koostöös riikide reguleerivate asutustega hoolikalt välja kõik tehnilised üksikasjad, eelkõige mis puudutab standardeid ning finantsturu toodete ja finantsturuväliste toodete eristamist, ning tunneb heameelt tõsiasja üle, et komisjon on juba alustanud selle küsimuse käsitlemist; kutsub komisjoni üles kaasama nõukogu ja parlamenti juba varajases etapis;

| 26. | toetab komisjoni kava luua kinnitatud Euroopa standardite alusel ja EVJA järelevalve all kesksed vastaspooled; nõuab, et juhtivad turuosalised ei tohiks omada kontrolli kesksete vastaspoolte juhtimise ja riskijuhtimise üle, kuid peaks osalema riskijuhtimisnõukogus; on seisukohal, et lisaks tuleks kavandada mehhanismid, millega anda kasulik panus riskijuhtimise protsessi; |
| --- | --- |

26.

toetab komisjoni kava luua kinnitatud Euroopa standardite alusel ja EVJA järelevalve all kesksed vastaspooled; nõuab, et juhtivad turuosalised ei tohiks omada kontrolli kesksete vastaspoolte juhtimise ja riskijuhtimise üle, kuid peaks osalema riskijuhtimisnõukogus; on seisukohal, et lisaks tuleks kavandada mehhanismid, millega anda kasulik panus riskijuhtimise protsessi;

| 27. | toonitab vajadust regulatiivsete standardite järgi, mis kindlustaksid kesksete vastaspoolte paindlikkuse suure hulga riskide korral, kaasa arvatud mitme osalise ebaõnnestumine, finantsressursside äkiline müük ja turu likviidsuse järsk vähenemine; |
| --- | --- |

27.

toonitab vajadust regulatiivsete standardite järgi, mis kindlustaksid kesksete vastaspoolte paindlikkuse suure hulga riskide korral, kaasa arvatud mitme osalise ebaõnnestumine, finantsressursside äkiline müük ja turu likviidsuse järsk vähenemine;

| 28. | leiab, et tuletisinstrumentide klasside määratlus, kesksete vastaspoolte loomine, läbipaistvuse register, kapitalinõuded, sõltumatute kauplemiskohtade rajamine või olemasolevate börside kasutamine, VKEdele tehtavad erandid ja kõik tehnilised üksikasjad tuleks otsustada tihedas koostöös riikide reguleerivate asutuste, rahvusvaheliste institutsioonide ja tulevase Euroopa järelevalveasutuse – EVJA-ga; |
| --- | --- |

28.

leiab, et tuletisinstrumentide klasside määratlus, kesksete vastaspoolte loomine, läbipaistvuse register, kapitalinõuded, sõltumatute kauplemiskohtade rajamine või olemasolevate börside kasutamine, VKEdele tehtavad erandid ja kõik tehnilised üksikasjad tuleks otsustada tihedas koostöös riikide reguleerivate asutuste, rahvusvaheliste institutsioonide ja tulevase Euroopa järelevalveasutuse – EVJA-ga;

| 29. | nõuab seetõttu selgeid käitumisreegleid ning vajalikke kohustuslikke standardeid kesksete vastaspoolte loomise (kasutajate kaasamine) ning nende kasutatavate otsustamismenetluste ja riskijuhtimissüsteemide jaoks; toetab komisjoni kavatsust teha ettepanek võtta vastu määrus arvelduskodade reguleerimise kohta; |
| --- | --- |

29.

nõuab seetõttu selgeid käitumisreegleid ning vajalikke kohustuslikke standardeid kesksete vastaspoolte loomise (kasutajate kaasamine) ning nende kasutatavate otsustamismenetluste ja riskijuhtimissüsteemide jaoks; toetab komisjoni kavatsust teha ettepanek võtta vastu määrus arvelduskodade reguleerimise kohta;

| 30. | toetab komisjoni kavatsust näha VKEde jaoks kahepoolsete tuletisinstrumentide puhul ette erandid ja väiksemad kapitalinõuded, kui maandatakse alusvaraga seotud riski, tuletisinstrumendid ei ole VKE bilansis olulised ja neist tulenev positsioon ei tekita süsteemset riski; |
| --- | --- |

30.

toetab komisjoni kavatsust näha VKEde jaoks kahepoolsete tuletisinstrumentide puhul ette erandid ja väiksemad kapitalinõuded, kui maandatakse alusvaraga seotud riski, tuletisinstrumendid ei ole VKE bilansis olulised ja neist tulenev positsioon ei tekita süsteemset riski;

| 31. | nõuab, et esmajärjekorras allutataks krediidiriski vahetustehingud sõltumatule kesksele arveldamisele ning et võimalikult paljusid tuletisinstrumente arveldataks kesksete vastaspoolte kaudu; on arvamusel, et kumulatiivsete riskidega tuletisinstrumentide eri liike tuleks vajaduse korral lubada üksnes teatavatel tingimustel ja üksikjuhtudel tuleks need isegi ära keelata; on seisukohal, et eriti tuleks nõuda piisava kapitali ja reservide olemasolu, et katta krediidi korral krediidiriski vahetustehingud; |
| --- | --- |

31.

nõuab, et esmajärjekorras allutataks krediidiriski vahetustehingud sõltumatule kesksele arveldamisele ning et võimalikult paljusid tuletisinstrumente arveldataks kesksete vastaspoolte kaudu; on arvamusel, et kumulatiivsete riskidega tuletisinstrumentide eri liike tuleks vajaduse korral lubada üksnes teatavatel tingimustel ja üksikjuhtudel tuleks need isegi ära keelata; on seisukohal, et eriti tuleks nõuda piisava kapitali ja reservide olemasolu, et katta krediidi korral krediidiriski vahetustehingud;

| 32. | kutsub komisjoni üles uurima kiiresti ja põhjalikult börsiväliste tuletisinstrumentide turgude kontsentreerumise astet, seda eriti krediidiriski vahetustehingute puhul, et tagada turumanipulatsiooni riski või huvide konflikti puudumine; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles uurima kiiresti ja põhjalikult börsiväliste tuletisinstrumentide turgude kontsentreerumise astet, seda eriti krediidiriski vahetustehingute puhul, et tagada turumanipulatsiooni riski või huvide konflikti puudumine;

| 33. | nõuab, et komisjon esitaks finantsstabiilsuse ja hindade läbipaistvuse tagamiseks asjakohased õigusakti ettepanekud, millega reguleerida tuletisinstrumentide katteta müüki hõlmavaid finantstehinguid; on seisukohal, et kuni selle ajani tuleks krediidiriski vahetustehingud arveldada läbi Euroopa keskse vastaspoole, et leevendada vastaspoole riske, suurendada läbipaistvust ja vähendada üldisi riske; |
| --- | --- |

33.

nõuab, et komisjon esitaks finantsstabiilsuse ja hindade läbipaistvuse tagamiseks asjakohased õigusakti ettepanekud, millega reguleerida tuletisinstrumentide katteta müüki hõlmavaid finantstehinguid; on seisukohal, et kuni selle ajani tuleks krediidiriski vahetustehingud arveldada läbi Euroopa keskse vastaspoole, et leevendada vastaspoole riske, suurendada läbipaistvust ja vähendada üldisi riske;

| 34. | nõuab, et krediidiriski vahetustehingu kaitset tuleks maksta ainult alusvara võlakirja riski tõestusel ja see peaks olema piiratud selle riski suurusega; |
| --- | --- |

34.

nõuab, et krediidiriski vahetustehingu kaitset tuleks maksta ainult alusvara võlakirja riski tõestusel ja see peaks olema piiratud selle riski suurusega;

| 35. | on arvamusel, et kõik finantstuletisinstrumendid, mis puudutavad riigi rahandust ELis (kaasa arvatud liikmesriikide riiklik võlg ja kohalike omavalitsuste bilansid), peavad olema standarditud ja nendega tuleb kaubelda börsil või muudel reguleeritud kauplemisplatvormidel, et edendada tuletisinstrumentide turgude läbipaistvust avalikkuse jaoks; |
| --- | --- |

35.

on arvamusel, et kõik finantstuletisinstrumendid, mis puudutavad riigi rahandust ELis (kaasa arvatud liikmesriikide riiklik võlg ja kohalike omavalitsuste bilansid), peavad olema standarditud ja nendega tuleb kaubelda börsil või muudel reguleeritud kauplemisplatvormidel, et edendada tuletisinstrumentide turgude läbipaistvust avalikkuse jaoks;

| 36. | nõuab keeldu krediidiriski vahetustehingutele, mille aluseks ei ole krediidid, vaid mis on puhtalt spekulatiivsed tehingud, mis panustavad maksejõuetusele, põhjustades seeläbi maksejõuetuskindlustuse kunstlikku kallinemist ja mille tagajärjeks võivad olla tegelikest maksejõuetustest põhjustatud süsteemsed riskid; nõuab väärtpaberite ja tuletisinstrumentide lühikeseks müügi puhul vähemalt pikemate hoiuaegade kehtestamist; kutsub komisjoni üles kaaluma tuletisinstrumentide, eelkõige krediidiriski vahetustehingute jaoks riski ülempiiride kehtestamist ning nende kokku leppimist rahvusvaheliste partneritega; |
| --- | --- |

36.

nõuab keeldu krediidiriski vahetustehingutele, mille aluseks ei ole krediidid, vaid mis on puhtalt spekulatiivsed tehingud, mis panustavad maksejõuetusele, põhjustades seeläbi maksejõuetuskindlustuse kunstlikku kallinemist ja mille tagajärjeks võivad olla tegelikest maksejõuetustest põhjustatud süsteemsed riskid; nõuab väärtpaberite ja tuletisinstrumentide lühikeseks müügi puhul vähemalt pikemate hoiuaegade kehtestamist; kutsub komisjoni üles kaaluma tuletisinstrumentide, eelkõige krediidiriski vahetustehingute jaoks riski ülempiiride kehtestamist ning nende kokku leppimist rahvusvaheliste partneritega;

| 37. | on seisukohal, et komisjon peaks uurima turuga manipuleerimisega võitlemiseks positsiooni piirangute kasutamist, eriti siis, kui läheneb lepingu aegumistähtaeg („pigistused” ja „nurgad”); märgib, et positsiooni piiranguid tuleks vaadelda pigem dünaamiliste reguleerivate tööriistade kui absoluutidena ning et neid peaks vajaduse korral rakendama riiklikud järelevalve asutused, järgides EVJA suuniseid; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et komisjon peaks uurima turuga manipuleerimisega võitlemiseks positsiooni piirangute kasutamist, eriti siis, kui läheneb lepingu aegumistähtaeg („pigistused” ja „nurgad”); märgib, et positsiooni piiranguid tuleks vaadelda pigem dünaamiliste reguleerivate tööriistade kui absoluutidena ning et neid peaks vajaduse korral rakendama riiklikud järelevalve asutused, järgides EVJA suuniseid;

| 38. | nõuab, et iga finantseerimis- või finantssektorivälisest asutusest tulev tuletisinstrumendi positsioon, mis ületab teatava künnise, mille määratleb EVJA, arveldataks keskse vastaspoole kaudu; |
| --- | --- |

38.

nõuab, et iga finantseerimis- või finantssektorivälisest asutusest tulev tuletisinstrumendi positsioon, mis ületab teatava künnise, mille määratleb EVJA, arveldataks keskse vastaspoole kaudu;

| 39. | nõuab, et kavandatav tuletisinstrumentide õigusraamistik sisaldaks eeskirju seoses tooraine ja põllumajandustoodetega puhtalt spekulatiivse kauplemise keelustamisega ning rangete positsiooni piirangute kehtestamisega, eelkõige seoses nende võimaliku mõjuga põhilise toidutoorme hinnale arengumaades ja kasvuhoonegaaside saastekvootide hinnale; nõuab, et EVJA-le ja pädevatele asutustele antaks pädevus võidelda tulemuslikult tuletisinstrumentide turgude väärtalitluse vastu, näiteks keelata ajutiselt krediidiriski vahetustehingute katteta lühikeseks müük või nõuda tuletisinstrumentide füüsilist arveldamist ja kehtestades positsiooni piirangud, et vältida mõne turusegmendi edasimüüjate lubamatut kontsentratsiooni; |
| --- | --- |

39.

nõuab, et kavandatav tuletisinstrumentide õigusraamistik sisaldaks eeskirju seoses tooraine ja põllumajandustoodetega puhtalt spekulatiivse kauplemise keelustamisega ning rangete positsiooni piirangute kehtestamisega, eelkõige seoses nende võimaliku mõjuga põhilise toidutoorme hinnale arengumaades ja kasvuhoonegaaside saastekvootide hinnale; nõuab, et EVJA-le ja pädevatele asutustele antaks pädevus võidelda tulemuslikult tuletisinstrumentide turgude väärtalitluse vastu, näiteks keelata ajutiselt krediidiriski vahetustehingute katteta lühikeseks müük või nõuda tuletisinstrumentide füüsilist arveldamist ja kehtestades positsiooni piirangud, et vältida mõne turusegmendi edasimüüjate lubamatut kontsentratsiooni;

| 40. | nõuab, et mistahes tulevane õigusakti ettepanek tuletisinstrumentide turgude kohta järgiks funktsionaalset lähenemist, mille puhul sarnased tegevused alluvad samadele või sarnastele eeskirjadele; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et mistahes tulevane õigusakti ettepanek tuletisinstrumentide turgude kohta järgiks funktsionaalset lähenemist, mille puhul sarnased tegevused alluvad samadele või sarnastele eeskirjadele;

| 41. | rõhutab vajadust kehtestada tuletisinstrumentide jaoks Euroopa tasandi õigusraamistik ja kutsub komisjoni üles kooskõlastama oma meetmeid nii palju kui võimalik Euroopa partneritega, et tagada rahvusvaheliselt võimalikult ühtne ja rahvusvahelisel tasandil kooskõlastatud õigusraamistik; rõhutab ebapiisavast kooskõlastamisest tuleneva regulatiivse arbitraaži vältimise tähtsust; |
| --- | --- |

41.

rõhutab vajadust kehtestada tuletisinstrumentide jaoks Euroopa tasandi õigusraamistik ja kutsub komisjoni üles kooskõlastama oma meetmeid nii palju kui võimalik Euroopa partneritega, et tagada rahvusvaheliselt võimalikult ühtne ja rahvusvahelisel tasandil kooskõlastatud õigusraamistik; rõhutab ebapiisavast kooskõlastamisest tuleneva regulatiivse arbitraaži vältimise tähtsust;

| 42. | nõuab tööstuse algatuste toetamist ja nende väärtuse tunnustamist, kuna need võivad mõnel juhul olla sama kohased kui seadusandlik tegevus ja seda täiendada; |
| --- | --- |

42.

nõuab tööstuse algatuste toetamist ja nende väärtuse tunnustamist, kuna need võivad mõnel juhul olla sama kohased kui seadusandlik tegevus ja seda täiendada;

| 43. | nõuab Euroopa piires sidusat lähenemist, et arendada iga finantskeskuse tugevust ja kasutada ära selle kriisi pakutav võimalus liikuda edasi integratsiooni ja tõhusa Euroopa finantsturu arendamise suunas; |
| --- | --- |

43.

nõuab Euroopa piires sidusat lähenemist, et arendada iga finantskeskuse tugevust ja kasutada ära selle kriisi pakutav võimalus liikuda edasi integratsiooni ja tõhusa Euroopa finantsturu arendamise suunas;

| 44. | tervitab komisjoni kavatsust esitada juba 2010. aasta keskpaigaks arvelduskodasid ja kauplemisteabehoidlaid käsitlevad õigusakti ettepanekud ning arutada tehnilisi üksikasju varakult kõikide riikliku ja ELi tasandi institutsioonidega, eelkõige seadusandjate – nõukogu ja parlamendiga; |
| --- | --- |

44.

tervitab komisjoni kavatsust esitada juba 2010. aasta keskpaigaks arvelduskodasid ja kauplemisteabehoidlaid käsitlevad õigusakti ettepanekud ning arutada tehnilisi üksikasju varakult kõikide riikliku ja ELi tasandi institutsioonidega, eelkõige seadusandjate – nõukogu ja parlamendiga;

| 45. | tervitab komisjoni kavatsust esitada krediidiriski vahetustehinguid käsitlevad õigusakti ettepanekud; |
| --- | --- |

45.

tervitab komisjoni kavatsust esitada krediidiriski vahetustehinguid käsitlevad õigusakti ettepanekud;

| 46. | rõhutab, kui oluline on hinnata regulaarselt tulevaste õigusaktide tõhusust koostöös kõigi turuosalistega ja vajaduse korral neid regulatiivseid sätteid kohandada; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, kui oluline on hinnata regulaarselt tulevaste õigusaktide tõhusust koostöös kõigi turuosalistega ja vajaduse korral neid regulatiivseid sätteid kohandada;

| 47. | nõuab selle resolutsiooni rakendamist nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

47.

nõuab selle resolutsiooni rakendamist nii kiiresti kui võimalik;

| 48. | nendib, et mitte üksnes tooraine ja põllumajandustoodetega, aga ka kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise puhul tuleb tagada, et turg toimiks läbipaistvalt ja spekuleerimine oleks piiratud; nõuab sellega seoses üksikute toodete riski ülempiiride kehtestamise kaalumist; |
| --- | --- |

48.

nendib, et mitte üksnes tooraine ja põllumajandustoodetega, aga ka kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise puhul tuleb tagada, et turg toimiks läbipaistvalt ja spekuleerimine oleks piiratud; nõuab sellega seoses üksikute toodete riski ülempiiride kehtestamise kaalumist;

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, riikide reguleerivatele asutustele ja Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, riikide reguleerivatele asutustele ja Euroopa Keskpangale.

---

(1)  ELT C 8 E, 14.1.2010, lk 26.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/24

---

Teisipäev, 15. juuni 2010Asjade internet

P7_TA(2010)0207

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon asjade interneti kohta (2009/2224(INI))

2011/C 236 E/04

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 18. juuni 2009. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Asjade Internet – Euroopa tegevuskava” (KOM(2009)0278);

võttes arvesse ELi eesistujariigi Hispaania 27. novembril 2009. aastal esitatud tööprogrammi, eelkõige eesmärki arendada tuleviku internetti;

võttes arvesse komisjoni 28. jaanuari 2009. aasta teatist „Euroopa tulevikku tuleb investeerida juba täna” (KOM(2009)0036);

võttes arvesse komisjoni soovitust eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhimõtete kohaldamise kohta raadiosagedustuvastust kasutavates rakendustes (KOM(2009)3200);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris;

võttes arvesse Euroopa majanduse taastamise kava (KOM(2008)0800);

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit Euroopa uue digitaalse tegevuskava kohta: 2015.eu (1);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0154/2010),

| A. | arvestades interneti kiiret arengut viimase 25 aasta jooksul ning prognoose nii seoses (lairibaühenduste laialdasemast kasutuselevõtust tingitud) interneti leviku kui ka uute rakendustega; |
| --- | --- |

A.

arvestades interneti kiiret arengut viimase 25 aasta jooksul ning prognoose nii seoses (lairibaühenduste laialdasemast kasutuselevõtust tingitud) interneti leviku kui ka uute rakendustega;

| B. | arvestades, et asjade internet suudab vastata ühiskonna ja kodanike ootustele, ning arvestades, et on vaja läbi viia uuringuid, et välja selgitada kõnealused ootused ning valdkonnad, kus tundlikkus ja mureküsimused eraelu puutumatuse ja teabe osas võivad rakendusi takistada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et asjade internet suudab vastata ühiskonna ja kodanike ootustele, ning arvestades, et on vaja läbi viia uuringuid, et välja selgitada kõnealused ootused ning valdkonnad, kus tundlikkus ja mureküsimused eraelu puutumatuse ja teabe osas võivad rakendusi takistada;

| C. | arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) on tähtis selle poolest, et see soodustab sotsiaalset arengut ja majanduskasvu ning edendab Euroopa era- ja avaliku sektori asutuste teadustegevust, innovatsiooni ja loovust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) on tähtis selle poolest, et see soodustab sotsiaalset arengut ja majanduskasvu ning edendab Euroopa era- ja avaliku sektori asutuste teadustegevust, innovatsiooni ja loovust;

| D. | arvestades, et EL peaks töötama välja ühise tugiraamistiku, et struktureerida ja tugevdada eeskirju, mis käsitlevad süsteemi haldamist, konfidentsiaalsust, teabe turvalisust, eetilist haldamist, eraelu puutumatust, isikuandmete kogumist ja säilitamist ning tarbijate teavitamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL peaks töötama välja ühise tugiraamistiku, et struktureerida ja tugevdada eeskirju, mis käsitlevad süsteemi haldamist, konfidentsiaalsust, teabe turvalisust, eetilist haldamist, eraelu puutumatust, isikuandmete kogumist ja säilitamist ning tarbijate teavitamist;

| E. | arvestades, et asjade internet viitab üldiselt objektidele (nii elektroonilised kui ka igapäevased tarbeesemed), mida on võimalik kaugjuhtimise teel interneti kaudu lugeda, ära tunda, adresseerida, leida ja/või kontrollida; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et asjade internet viitab üldiselt objektidele (nii elektroonilised kui ka igapäevased tarbeesemed), mida on võimalik kaugjuhtimise teel interneti kaudu lugeda, ära tunda, adresseerida, leida ja/või kontrollida;

| F. | arvestades asjade interneti oodatavat kiiret arengut järgnevatel aastatel ning seega selle turvalise, läbipaistva ja mitmepoolse haldamise vajadust; |
| --- | --- |

F.

arvestades asjade interneti oodatavat kiiret arengut järgnevatel aastatel ning seega selle turvalise, läbipaistva ja mitmepoolse haldamise vajadust;

| G. | arvestades, et tulevikus ületab internet praegused traditsioonilised virtuaalmaailma piirid ning on seotud füüsiliste objektidega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tulevikus ületab internet praegused traditsioonilised virtuaalmaailma piirid ning on seotud füüsiliste objektidega;

| H. | arvestades, et raadiosagedustuvastuse (RFID) ja asjade internetiga seotud muul tehnoloogial on eeliseid vöötkoodi ja magnetriba ees ning arvukaid rakendusi, mida on võimalik ühendada muude võrgustikega – näiteks mobiilsidevõrgud – ning mida oleks võimalik veelgi edasi arendada, kui rakendusi on võimalik ühendada anduritega, mis määravad näiteks geograafilist asukohta (nt satelliitsüsteem Galileo), temperatuuri, valgust, rõhku ja kiirendusjõudu; arvestades, et RFID-kiipide laialdane kasutuselevõtt peaks olulisel määral langetama nii nende ühikuhinda kui ka vastavate lugejate kulusid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et raadiosagedustuvastuse (RFID) ja asjade internetiga seotud muul tehnoloogial on eeliseid vöötkoodi ja magnetriba ees ning arvukaid rakendusi, mida on võimalik ühendada muude võrgustikega – näiteks mobiilsidevõrgud – ning mida oleks võimalik veelgi edasi arendada, kui rakendusi on võimalik ühendada anduritega, mis määravad näiteks geograafilist asukohta (nt satelliitsüsteem Galileo), temperatuuri, valgust, rõhku ja kiirendusjõudu; arvestades, et RFID-kiipide laialdane kasutuselevõtt peaks olulisel määral langetama nii nende ühikuhinda kui ka vastavate lugejate kulusid;

| I. | arvestades, et RFID-tehnoloogiat võib vaadelda info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna majandusarengu katalüsaatori ja kiirendajana; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et RFID-tehnoloogiat võib vaadelda info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna majandusarengu katalüsaatori ja kiirendajana;

| J. | arvestades tootmissektoris, logistikas ja tarneahelas juba praegu kasutusel olevaid RFID- ning asjade internetiga seotud muude tehnoloogiate rakendusi ja nende eeliseid seoses toodete tuvastamise ja jälgitavusega ning nende paljutõotavaid arenguvõimalusi paljudes muudes valdkondades, näiteks tervishoiu- ja transpordisektoris, energiatõhususe, keskkonna ja jaemüügi valdkonnas ning võitluses võltsimise vastu; |
| --- | --- |

J.

arvestades tootmissektoris, logistikas ja tarneahelas juba praegu kasutusel olevaid RFID- ning asjade internetiga seotud muude tehnoloogiate rakendusi ja nende eeliseid seoses toodete tuvastamise ja jälgitavusega ning nende paljutõotavaid arenguvõimalusi paljudes muudes valdkondades, näiteks tervishoiu- ja transpordisektoris, energiatõhususe, keskkonna ja jaemüügi valdkonnas ning võitluses võltsimise vastu;

| K. | arvestades, et nagu kõigi e-tervishoiusüsteemide puhul nõuab raadiosagedustuvastuseks suuteliste süsteemide kavandamine, väljatöötamine ja rakendamine tervishoiutöötajate, patsientide ja asjaomaste (näiteks andmekaitse- ja eetika-) komisjonide otsest kaasamist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et nagu kõigi e-tervishoiusüsteemide puhul nõuab raadiosagedustuvastuseks suuteliste süsteemide kavandamine, väljatöötamine ja rakendamine tervishoiutöötajate, patsientide ja asjaomaste (näiteks andmekaitse- ja eetika-) komisjonide otsest kaasamist;

| L. | arvestades, et RFID võib aidata suurendada energiatõhusust ja vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning võimaldada toote tasandil süsinikdioksiidiheite kohta arvestuse pidamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et RFID võib aidata suurendada energiatõhusust ja vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning võimaldada toote tasandil süsinikdioksiidiheite kohta arvestuse pidamist;

| M. | arvestades, et avalikkus võib RFID-tehnoloogiast ja asjade internetiga seotud muudest tehnoloogiatest kasu saada, kui elukvaliteedi, turvalisuse ja heaoluga seonduvaid eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse küsimusi hallatakse nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et avalikkus võib RFID-tehnoloogiast ja asjade internetiga seotud muudest tehnoloogiatest kasu saada, kui elukvaliteedi, turvalisuse ja heaoluga seonduvaid eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse küsimusi hallatakse nõuetekohaselt;

| N. | arvestades vajadust jätkusuutlike ja energiatõhusate teabevahetuse standardite järele, mille puhul keskendutakse turvalisusele ja eraelu puutumatusele ning rakendatakse erinevatel sagedustel ühitatavaid või identseid protokolle; |
| --- | --- |

N.

arvestades vajadust jätkusuutlike ja energiatõhusate teabevahetuse standardite järele, mille puhul keskendutakse turvalisusele ja eraelu puutumatusele ning rakendatakse erinevatel sagedustel ühitatavaid või identseid protokolle;

| O. | arvestades, et kõiki meie igapäevaseid tarbeesemeid (ühistranspordi sõidukaardid, riided, mobiiltelefonid, autod) on tegelikult võimalik varustada RFID-kiibiga, mis nende mitmekesiseid rakendusvõimalusi arvestades muutuvad kiiresti majanduslikult tähtsaks teguriks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kõiki meie igapäevaseid tarbeesemeid (ühistranspordi sõidukaardid, riided, mobiiltelefonid, autod) on tegelikult võimalik varustada RFID-kiibiga, mis nende mitmekesiseid rakendusvõimalusi arvestades muutuvad kiiresti majanduslikult tähtsaks teguriks;

| P. | arvestades, et asjade internet võimaldab võrku ühendada miljardeid masinaid, mis saavad traadita tehnoloogia ning loogiliste ja füüsiliste adresseerimisprotokollide abil olla üksteisega ühenduses ja on tänu sellele koostalitlusvõimelised; arvestades, et asjade internet peaks võimaldama elektrooniliste tuvastussüsteemide ja traadita mobiilsete seadmete abil otse ja lõplikult kindlaks teha digitaalseid üksusi ja füüsilisi objekte, et nendes sisalduvat teavet oleks võimalik pidevalt kätte saada, salvestada, edastada ja töödelda; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et asjade internet võimaldab võrku ühendada miljardeid masinaid, mis saavad traadita tehnoloogia ning loogiliste ja füüsiliste adresseerimisprotokollide abil olla üksteisega ühenduses ja on tänu sellele koostalitlusvõimelised; arvestades, et asjade internet peaks võimaldama elektrooniliste tuvastussüsteemide ja traadita mobiilsete seadmete abil otse ja lõplikult kindlaks teha digitaalseid üksusi ja füüsilisi objekte, et nendes sisalduvat teavet oleks võimalik pidevalt kätte saada, salvestada, edastada ja töödelda;

| Q. | arvestades, et asjade internetis kasutavate toodete väiksemaks muutmine toob endaga kaasa tehnoloogilisi probleeme, näiteks vaid mõne millimeetri suuruses kiibis elektroonika, andurite, toitesüsteemi ja raadiosagedustuvastuse edastamise süsteemi ühendamine; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et asjade internetis kasutavate toodete väiksemaks muutmine toob endaga kaasa tehnoloogilisi probleeme, näiteks vaid mõne millimeetri suuruses kiibis elektroonika, andurite, toitesüsteemi ja raadiosagedustuvastuse edastamise süsteemi ühendamine;

| R. | arvestades, et kuigi tulevikus muutuvad RFID-kiipide rakendused veelgi mitmekesisemaks, kerkivad seoses selle tehnoloogiaga andmekaitse valdkonnas esile uued probleemküsimused, millest peamine on seotud asjaoluga, et kiibid on täielikult nähtamatud või praktiliselt nähtamatud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kuigi tulevikus muutuvad RFID-kiipide rakendused veelgi mitmekesisemaks, kerkivad seoses selle tehnoloogiaga andmekaitse valdkonnas esile uued probleemküsimused, millest peamine on seotud asjaoluga, et kiibid on täielikult nähtamatud või praktiliselt nähtamatud;

| S. | arvestades tööstusstandardite olulisust ning seda, et RFID standardimine peab veel arenema ja et RFID-tehnoloogia standardimisvolitus, mis määrati 2009. aastal ühiselt CENile ja ETSI-le (Euroopa standardiorganisatsioonid), aitab seetõttu kaasa niisuguste uuenduslikumate toodete ja teenuste pakkumisele, milles kasutatakse RFID-tehnoloogiat; |
| --- | --- |

S.

arvestades tööstusstandardite olulisust ning seda, et RFID standardimine peab veel arenema ja et RFID-tehnoloogia standardimisvolitus, mis määrati 2009. aastal ühiselt CENile ja ETSI-le (Euroopa standardiorganisatsioonid), aitab seetõttu kaasa niisuguste uuenduslikumate toodete ja teenuste pakkumisele, milles kasutatakse RFID-tehnoloogiat;

| T. | arvestades, kui oluline on tõsta Euroopa kodanike teadlikkust uutest tehnoloogiatest ja nende rakendustest, sealhulgas nende sotsiaalsest ja keskkonnamõjust, ning edendada tarbijate seas digitaalset kirjaoskust ja e-oskusi; |
| --- | --- |

T.

arvestades, kui oluline on tõsta Euroopa kodanike teadlikkust uutest tehnoloogiatest ja nende rakendustest, sealhulgas nende sotsiaalsest ja keskkonnamõjust, ning edendada tarbijate seas digitaalset kirjaoskust ja e-oskusi;

| U. | arvestades, et asjade interneti väljatöötamine peaks olema kõiki ELi kodanikke kaasav ja nende jaoks juurdepääsetav ning et seda tuleks toetada tõhusa poliitikaga, mille eesmärk on kaotada digitaalne lõhe ELis ning arendada suurema hulga kodanike e-oskusi ja anda neile teadmisi neid ümbritsevast digitaalsest keskkonnast; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et asjade interneti väljatöötamine peaks olema kõiki ELi kodanikke kaasav ja nende jaoks juurdepääsetav ning et seda tuleks toetada tõhusa poliitikaga, mille eesmärk on kaotada digitaalne lõhe ELis ning arendada suurema hulga kodanike e-oskusi ja anda neile teadmisi neid ümbritsevast digitaalsest keskkonnast;

| V. | arvestades, et asjade internetiga seotud tehnoloogiate eeliseid tuleb tugevdada tõhusa turvalisuse abil, mis iseloomustab iga arengusuunda, mis võib ohustada isikuandmete turvalisust ja üldsuse usaldust neid käsitlevate andmete valdajate vastu; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et asjade internetiga seotud tehnoloogiate eeliseid tuleb tugevdada tõhusa turvalisuse abil, mis iseloomustab iga arengusuunda, mis võib ohustada isikuandmete turvalisust ja üldsuse usaldust neid käsitlevate andmete valdajate vastu;

| W. | arvestades, et asjade interneti arengu sotsiaalne mõju on teadmata ja võib süvendada praegust digitaalset lõhet või tekitada uue digitaalse lõhe, |
| --- | --- |

W.

arvestades, et asjade interneti arengu sotsiaalne mõju on teadmata ja võib süvendada praegust digitaalset lõhet või tekitada uue digitaalse lõhe,

| 1. | väljendab heameelt komisjoni teatise üle ja kiidab üldjoontes heaks tegevuskavas sisalduvad suunised asjade interneti edendamiseks; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni teatise üle ja kiidab üldjoontes heaks tegevuskavas sisalduvad suunised asjade interneti edendamiseks;

| 2. | on arvamusel, et asjade interneti kasutuselevõtt võimaldab saavutada inimeste ja asjade ning asjade omavahelise parema vastastikuse mõju, mis võib ELi kodanikele olla äärmiselt kasutoov, kui selle puhul austatakse turvalisust, andmekaitset ja eraelu puutumatust; |
| --- | --- |

2.

on arvamusel, et asjade interneti kasutuselevõtt võimaldab saavutada inimeste ja asjade ning asjade omavahelise parema vastastikuse mõju, mis võib ELi kodanikele olla äärmiselt kasutoov, kui selle puhul austatakse turvalisust, andmekaitset ja eraelu puutumatust;

| 3. | kiidab heaks asjaolu, et komisjon keskendub ohutusele, turvalisusele, isikuandmete kaitsele, eraelu puutumatusele ja asjade interneti haldamisele, sest eraelu puutumatuse austamine ja isikuandmete kaitse koos avatuse ja koostalitlusvõimega on ainus tee asjade interneti jaoks ühiskonna ulatuslikuma heakskiidu saavutamiseks; palub komisjonil julgustada kõiki Euroopa ja rahvusvahelisi sidusrühmi tegelema küberturbega seonduvate ohtudega; palub sellega seoses komisjonil julgustada liikmesriike rakendama kõiki olemasolevaid rahvusvahelisi küberjulgeoleku sätteid, sealhulgas Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni; |
| --- | --- |

3.

kiidab heaks asjaolu, et komisjon keskendub ohutusele, turvalisusele, isikuandmete kaitsele, eraelu puutumatusele ja asjade interneti haldamisele, sest eraelu puutumatuse austamine ja isikuandmete kaitse koos avatuse ja koostalitlusvõimega on ainus tee asjade interneti jaoks ühiskonna ulatuslikuma heakskiidu saavutamiseks; palub komisjonil julgustada kõiki Euroopa ja rahvusvahelisi sidusrühmi tegelema küberturbega seonduvate ohtudega; palub sellega seoses komisjonil julgustada liikmesriike rakendama kõiki olemasolevaid rahvusvahelisi küberjulgeoleku sätteid, sealhulgas Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni;

| 4. | on kindlal seisukohal, et eraelu puutumatuse kaitse on üks põhiväärtus ja kõigil kasutajatel peaks olema kontroll oma isikuandmete üle; nõuab seetõttu andmekaitse direktiivi kohandamist praeguse digitaalse keskkonnaga; |
| --- | --- |

4.

on kindlal seisukohal, et eraelu puutumatuse kaitse on üks põhiväärtus ja kõigil kasutajatel peaks olema kontroll oma isikuandmete üle; nõuab seetõttu andmekaitse direktiivi kohandamist praeguse digitaalse keskkonnaga;

| 5. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon reageerib õigeaegselt kõnealuses valdkonnas toimuvatele uutele arengutele ning võimaldab seega poliitikasüsteemis eeskirjad piisavalt varakult kindlaks määrata; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon reageerib õigeaegselt kõnealuses valdkonnas toimuvatele uutele arengutele ning võimaldab seega poliitikasüsteemis eeskirjad piisavalt varakult kindlaks määrata;

| 6. | rõhutab asjaolu, et tehnoloogia edendamise üks eeltingimus on luua õigusnormid, mis tugevdavad põhiväärtuste austamist ning isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitset; |
| --- | --- |

6.

rõhutab asjaolu, et tehnoloogia edendamise üks eeltingimus on luua õigusnormid, mis tugevdavad põhiväärtuste austamist ning isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitset;

| 7. | rõhutab, et turvalisuse ja eraelu puutumatuse küsimusi tuleks käsitleda tulevastes standardites, milles tuleb määratleda erinevad turvalisuse tingimused teenuste konfidentsiaalsuse, tervikluse ja kättesaadavuse tagamiseks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et turvalisuse ja eraelu puutumatuse küsimusi tuleks käsitleda tulevastes standardites, milles tuleb määratleda erinevad turvalisuse tingimused teenuste konfidentsiaalsuse, tervikluse ja kättesaadavuse tagamiseks;

| 8. | palub komisjonil kooskõlastada kogu asjade interneti ja digitaalse tegevuskavaga seonduv tegevus; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil kooskõlastada kogu asjade interneti ja digitaalse tegevuskavaga seonduv tegevus;

| 9. | palub komisjonil hinnata olemasoleva internetivõrgustiku infrastruktuuri kasutamise mõju asjade interneti rakendustele ja riistvarale seoses võrgu ülekoormuse ja andmeturbega, et teha kindlaks, kas asjade interneti rakendused ja riistvara on ühitatavad ja asjakohased; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil hinnata olemasoleva internetivõrgustiku infrastruktuuri kasutamise mõju asjade interneti rakendustele ja riistvarale seoses võrgu ülekoormuse ja andmeturbega, et teha kindlaks, kas asjade interneti rakendused ja riistvara on ühitatavad ja asjakohased;

| 10. | on arvamusel, et asjade interneti ja sellega seotud rakenduste arendamisel on järgnevatel aastatel suur mõju eurooplaste igapäevaelule ja harjumustele, mis toob kaasa ulatuslikud majanduslikud ja sotsiaalsed muutused; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et asjade interneti ja sellega seotud rakenduste arendamisel on järgnevatel aastatel suur mõju eurooplaste igapäevaelule ja harjumustele, mis toob kaasa ulatuslikud majanduslikud ja sotsiaalsed muutused;

| 11. | on seisukohal, et tuleb luua kaasav asjade internet, vältides algusest peale nii liikmesriikide kui ka piirkondlikul tasandil ilmneda võivat asjade interneti tehnoloogiate ebaühtlast arengut, levikut ja kasutamist; märgib, et komisjoni teatises ei arvestata piisavalt kõnealuseid küsimusi, millega tuleks ideaaljuhul tegeleda enne asjade interneti täiendavat arendamist; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et tuleb luua kaasav asjade internet, vältides algusest peale nii liikmesriikide kui ka piirkondlikul tasandil ilmneda võivat asjade interneti tehnoloogiate ebaühtlast arengut, levikut ja kasutamist; märgib, et komisjoni teatises ei arvestata piisavalt kõnealuseid küsimusi, millega tuleks ideaaljuhul tegeleda enne asjade interneti täiendavat arendamist;

| 12. | palub komisjonil IKT ning asjade interneti kavandamisel arvestada liidu vähemarenenud piirkondi; palub liikmesriikidel tagada kõnealuste tehnoloogiate ning muude IKT projektide rakendamise kaasrahastamine niisugustes piirkondades, et tagada kõnealuste piirkondade kaasamine ja vältida nende väljajätmist Euroopa ühistest ettevõtmistest; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil IKT ning asjade interneti kavandamisel arvestada liidu vähemarenenud piirkondi; palub liikmesriikidel tagada kõnealuste tehnoloogiate ning muude IKT projektide rakendamise kaasrahastamine niisugustes piirkondades, et tagada kõnealuste piirkondade kaasamine ja vältida nende väljajätmist Euroopa ühistest ettevõtmistest;

| 13. | rõhutab, et kuigi RFID-kiipide kasutamine võib osutuda tõhusaks võltsingute vastu võitlemises, vastsündinute haiglast röövimise takistamises ja loomade tuvastamises, samuti mitmetes muudes valdkondades, võivad kiibid ka ohtlikud olla ning tekitada inimeste ja ühiskonna jaoks eetikaprobleeme, millele tuleb leida asjakohased kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et kuigi RFID-kiipide kasutamine võib osutuda tõhusaks võltsingute vastu võitlemises, vastsündinute haiglast röövimise takistamises ja loomade tuvastamises, samuti mitmetes muudes valdkondades, võivad kiibid ka ohtlikud olla ning tekitada inimeste ja ühiskonna jaoks eetikaprobleeme, millele tuleb leida asjakohased kaitsemeetmed;

| 14. | rõhutab asjade interneti sotsiaalse, eetilise ja kultuurilise mõju uurimise olulisust seoses nendest tehnoloogiatest tuleneda võivate ulatuslike muutustega ühiskonnas; on seetõttu seisukohal, et sotsiaal-majanduslikud uuringud ja poliitilised arutelud, milles käsitletakse asjade internetti, leiaksid aset koos tehnoloogiaalaste teadusuuringutega ja tehnoloogia arenguga, ning palub komisjonil moodustada ekspertide kogu, et hinnata põhjalikult kõnealuseid aspekte ja esitada asjade internetiga seotud tehnoloogiate ja rakenduste väljatöötamise eetiline raamistik; |
| --- | --- |

14.

rõhutab asjade interneti sotsiaalse, eetilise ja kultuurilise mõju uurimise olulisust seoses nendest tehnoloogiatest tuleneda võivate ulatuslike muutustega ühiskonnas; on seetõttu seisukohal, et sotsiaal-majanduslikud uuringud ja poliitilised arutelud, milles käsitletakse asjade internetti, leiaksid aset koos tehnoloogiaalaste teadusuuringutega ja tehnoloogia arenguga, ning palub komisjonil moodustada ekspertide kogu, et hinnata põhjalikult kõnealuseid aspekte ja esitada asjade internetiga seotud tehnoloogiate ja rakenduste väljatöötamise eetiline raamistik;

| 15. | nendib, et RFID-tehnoloogiat ja muid asjade internetiga seotuid tehnoloogiaid võib toodete ja tarbekaupade arukaks märgistamiseks ning asjade ja inimeste vaheliste sidesüsteemide loomiseks kasutada kõikjal ja need on praktiliselt nähtamatud ja müravabad; nõuab seetõttu, et komisjon teostaks niisuguse tehnoloogia suhtes edaspidi põhjalikumaid hindamisi, mis hõlmaksid eelkõige järgmist:






  — | raadiolainete ja tuvastamist võimaldavate muude tehnoloogiliste vahendite mõju tervisele; |
| --- | --- | --- |

15.

nendib, et RFID-tehnoloogiat ja muid asjade internetiga seotuid tehnoloogiaid võib toodete ja tarbekaupade arukaks märgistamiseks ning asjade ja inimeste vaheliste sidesüsteemide loomiseks kasutada kõikjal ja need on praktiliselt nähtamatud ja müravabad; nõuab seetõttu, et komisjon teostaks niisuguse tehnoloogia suhtes edaspidi põhjalikumaid hindamisi, mis hõlmaksid eelkõige järgmist:

—

raadiolainete ja tuvastamist võimaldavate muude tehnoloogiliste vahendite mõju tervisele;

| — | kiipide keskkonnamõju ja ringlussevõtt; |
| --- | --- |

—

kiipide keskkonnamõju ja ringlussevõtt;

| — | kasutajate eraelu puutumatus ja usaldus; |
| --- | --- |

—

kasutajate eraelu puutumatus ja usaldus;

| — | suurenenud küberjulgeolekualased ohud; |
| --- | --- |

—

suurenenud küberjulgeolekualased ohud;

| — | arukate kiipide kasutamine teatud toodetes; |
| --- | --- |

—

arukate kiipide kasutamine teatud toodetes;

| — | õigus raadiovaikusele, millega tagatakse aktiivne osalemine ja kasutajate kontroll; |
| --- | --- |

—

õigus raadiovaikusele, millega tagatakse aktiivne osalemine ja kasutajate kontroll;

| — | garantiid kodanikele seoses kaitsega isikuandmete kogumisel ja töötlemisel; |
| --- | --- |

—

garantiid kodanikele seoses kaitsega isikuandmete kogumisel ja töötlemisel;

| — | asjade interneti rakenduste ja riistvara tarbeks täiendava võrgu- ja infrastruktuuri väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

asjade interneti rakenduste ja riistvara tarbeks täiendava võrgu- ja infrastruktuuri väljatöötamine;

| — | ELi kodanikele ja ettevõtetele parima võimaliku kaitse tagamine igat liiki küberrünnakute vastu; |
| --- | --- |

—

ELi kodanikele ja ettevõtetele parima võimaliku kaitse tagamine igat liiki küberrünnakute vastu;

| — | elektromagnetväljade mõju loomadele, eriti linnas elavatele lindudele; |
| --- | --- |

—

elektromagnetväljade mõju loomadele, eriti linnas elavatele lindudele;

| — | piirkondlike standardite ühtlustamine; |
| --- | --- |

—

piirkondlike standardite ühtlustamine;

| — | avatud tehnoloogiliste standardite väljatöötamine ja erinevate süsteemide koostalitlusvõime, |
| --- | --- |

—

avatud tehnoloogiliste standardite väljatöötamine ja erinevate süsteemide koostalitlusvõime,

ning kehtestaks vajaduse korral konkreetsed eeskirjad Euroopa tasandil;

| 16. | rõhutab, et tarbijatel on õigus eraelu puutumatusele osalemise võimaluse ja/või eraelu kavandatud puutumatuse kaudu, eelkõige müügihetkel märgiste automaatse deaktiveerimise kasutamise abil, kui tarbija ei ole selgelt väljendanud nõusolekut vastupidisega; märgib sellega seoses Euroopa Andmekaitseinspektori esitatud arvamust; juhib tähelepanu asjaolule, et eraelu puutumatust ja julgeolekut tuleb arvesse võtta asjade interneti tehnoloogiate väljatöötamise ja kasutuselevõtu kõige varasemas etapis; rõhutab, et RFID-rakenduste puhul tuleb järgida Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 sätestatud eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhimõtteid; kutsub komisjoni üles kaaluma kodanike õigust valida asjade interneti rakendusteta tooteid või katkestada mis tahes hetkel ühendus võrgukeskkonnaga; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et tarbijatel on õigus eraelu puutumatusele osalemise võimaluse ja/või eraelu kavandatud puutumatuse kaudu, eelkõige müügihetkel märgiste automaatse deaktiveerimise kasutamise abil, kui tarbija ei ole selgelt väljendanud nõusolekut vastupidisega; märgib sellega seoses Euroopa Andmekaitseinspektori esitatud arvamust; juhib tähelepanu asjaolule, et eraelu puutumatust ja julgeolekut tuleb arvesse võtta asjade interneti tehnoloogiate väljatöötamise ja kasutuselevõtu kõige varasemas etapis; rõhutab, et RFID-rakenduste puhul tuleb järgida Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 sätestatud eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhimõtteid; kutsub komisjoni üles kaaluma kodanike õigust valida asjade interneti rakendusteta tooteid või katkestada mis tahes hetkel ühendus võrgukeskkonnaga;

| 17. | märgib, et passiivsete RFID-märgiste ulatus on piiratud, kuid aktiivsed RFID-märgised suudavad edastada andmeid tunduvalt suuremate vahemaade taha; rõhutab sellega seoses, et igat liiki raadiosagedustuvastuse jaoks tuleb kehtestada selged suunised; |
| --- | --- |

17.

märgib, et passiivsete RFID-märgiste ulatus on piiratud, kuid aktiivsed RFID-märgised suudavad edastada andmeid tunduvalt suuremate vahemaade taha; rõhutab sellega seoses, et igat liiki raadiosagedustuvastuse jaoks tuleb kehtestada selged suunised;

| 18. | kutsub komisjoni üles selgitama küsimust, kellele kuuluvad automaatselt kogutavad ja masinate tõlgendatavad andmed ning kellel on õigus neid käsutada; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles selgitama küsimust, kellele kuuluvad automaatselt kogutavad ja masinate tõlgendatavad andmed ning kellel on õigus neid käsutada;

| 19. | palub tootjatel tagada õigus raadiovaikusele, valmistades RFID-märgised nii, et tarbijad saaksid need pärast ostu eemaldada või muul viisil kergesti deaktiveerida; rõhutab, et tarbijaid tuleb teavitada passiivsete või aktiivsete RFID-märgiste olemasolust, lugemisulatusest, seadmete abil jagatavate (nii vastu võetavate kui ka edastatavate) andmete liigist ja kõnealuste andmete kasutamisest ning et see teave tuleb selgelt kajastada pakenditel ja esitada üksikasjalikumalt dokumentides; |
| --- | --- |

19.

palub tootjatel tagada õigus raadiovaikusele, valmistades RFID-märgised nii, et tarbijad saaksid need pärast ostu eemaldada või muul viisil kergesti deaktiveerida; rõhutab, et tarbijaid tuleb teavitada passiivsete või aktiivsete RFID-märgiste olemasolust, lugemisulatusest, seadmete abil jagatavate (nii vastu võetavate kui ka edastatavate) andmete liigist ja kõnealuste andmete kasutamisest ning et see teave tuleb selgelt kajastada pakenditel ja esitada üksikasjalikumalt dokumentides;

| 20. | nõuab, et RFID-rakenduse käitajad võtaksid kõik asjakohased meetmed selle tagamiseks, et mitte ühegi vahendiga, mida tõenäoliselt võib kasutada kas RFID-rakenduse käitaja või muu isik, ei oleks võimalik siduda andmeid kindlakstehtud või -tehtava füüsilise isikuga, välja arvatud andmete töötlemisel vastavalt kohaldatavatele andmekaitse põhimõtetele ja õigusnormidele; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et RFID-rakenduse käitajad võtaksid kõik asjakohased meetmed selle tagamiseks, et mitte ühegi vahendiga, mida tõenäoliselt võib kasutada kas RFID-rakenduse käitaja või muu isik, ei oleks võimalik siduda andmeid kindlakstehtud või -tehtava füüsilise isikuga, välja arvatud andmete töötlemisel vastavalt kohaldatavatele andmekaitse põhimõtetele ja õigusnormidele;

| 21. | rõhutab, et kuna jaemüügikaupadele paigaldatud kiibid ei ole mõeldud kasutamiseks väljaspool jaemüügikohti, peaks olema võimalik kiipide tootmisel lisada neile seade, mille abil saab kiibi neutraliseerida ja seega andmete säilitamist piirata; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et kuna jaemüügikaupadele paigaldatud kiibid ei ole mõeldud kasutamiseks väljaspool jaemüügikohti, peaks olema võimalik kiipide tootmisel lisada neile seade, mille abil saab kiibi neutraliseerida ja seega andmete säilitamist piirata;

| 22. | on veendunud, et tarbijatele tuleks anda võimalus otsustada, kas osaleda asjade internetis või sellest loobuda, sealhulgas võimalus loobuda asjade interneti ühest tehnoloogiast muid rakendusi või kogu seadet deaktiveerimata; |
| --- | --- |

22.

on veendunud, et tarbijatele tuleks anda võimalus otsustada, kas osaleda asjade internetis või sellest loobuda, sealhulgas võimalus loobuda asjade interneti ühest tehnoloogiast muid rakendusi või kogu seadet deaktiveerimata;

| 23. | rõhutab vajadust seadmete võimalikult kõrge turvalisuse taseme ja turvaliste edastussüsteemide järele asjade interneti kõikide tehnoloogiate puhul, et vältida pettusi ja võimaldada nõuetekohast seadme autentimist ja autoriseerimist; märgib tuvastamise ja toodetega seonduvate pettuste võimalikkust asjade interneti märgiste järgitegemise või jagatud andmete püüdmise kaudu; kutsub komisjoni üles tagama seetõttu niisuguse läbipaistva asjade interneti süsteemi väljatöötamine, mille puhul võetakse arvesse eelkõige järgmisi aspekte:






  — | tuvastamist ja jälgitavust võimaldavate vahendite olemasolu selgesõnaline väljendamine; |
| --- | --- | --- |

23.

rõhutab vajadust seadmete võimalikult kõrge turvalisuse taseme ja turvaliste edastussüsteemide järele asjade interneti kõikide tehnoloogiate puhul, et vältida pettusi ja võimaldada nõuetekohast seadme autentimist ja autoriseerimist; märgib tuvastamise ja toodetega seonduvate pettuste võimalikkust asjade interneti märgiste järgitegemise või jagatud andmete püüdmise kaudu; kutsub komisjoni üles tagama seetõttu niisuguse läbipaistva asjade interneti süsteemi väljatöötamine, mille puhul võetakse arvesse eelkõige järgmisi aspekte:

—

tuvastamist ja jälgitavust võimaldavate vahendite olemasolu selgesõnaline väljendamine;

| — | turvameetmed, millega tagatakse, et vaid volitatud kasutajatel on juurdepääs andmetele; |
| --- | --- |

—

turvameetmed, millega tagatakse, et vaid volitatud kasutajatel on juurdepääs andmetele;

| — | tarbijatele ja pädevatele ametiasutustele andmete loetavuse ja süsteemi toimimise kontrollimise võimaluse loomine; |
| --- | --- |

—

tarbijatele ja pädevatele ametiasutustele andmete loetavuse ja süsteemi toimimise kontrollimise võimaluse loomine;

| 24. | peab esmatähtsaks tagada üldine õigusraamistik ja kindel ajakava Euroopa tasandil, et soodustada ja hõlbustada nii avaliku kui ka erasektori investeeringuid asjade internetti ja arukatesse võrgustikesse, mida vajatakse uute tehnoloogiate väljatöötamise toetamiseks; |
| --- | --- |

24.

peab esmatähtsaks tagada üldine õigusraamistik ja kindel ajakava Euroopa tasandil, et soodustada ja hõlbustada nii avaliku kui ka erasektori investeeringuid asjade internetti ja arukatesse võrgustikesse, mida vajatakse uute tehnoloogiate väljatöötamise toetamiseks;

| 25. | märgib, et vaatamata RFID-tehnoloogia olulisusele hõlmab asjade internet ka muid tehnoloogiaid; rõhutab, et rahastamise ja haldamise küsimuste uurimisel tuleks käsitleda ka kõnealuseid muid tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

25.

märgib, et vaatamata RFID-tehnoloogia olulisusele hõlmab asjade internet ka muid tehnoloogiaid; rõhutab, et rahastamise ja haldamise küsimuste uurimisel tuleks käsitleda ka kõnealuseid muid tehnoloogiaid;

| 26. | kutsub komisjoni üles kaaluma asjade interneti rakenduste kasutamist mitmete niisuguste olemasolevate ELi algatuste edendamiseks nagu „energiatõhususe parandamine IKT abil”, „arukad mõõtesüsteemid”, „energiamärgistus”, „ehitiste energiatõhusus” ning „kaitse ravimite ja muude toodete võltsimise vastu”; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles kaaluma asjade interneti rakenduste kasutamist mitmete niisuguste olemasolevate ELi algatuste edendamiseks nagu „energiatõhususe parandamine IKT abil”, „arukad mõõtesüsteemid”, „energiamärgistus”, „ehitiste energiatõhusus” ning „kaitse ravimite ja muude toodete võltsimise vastu”;

| 27. | kutsub komisjoni üles jälgima omavahel otse seotud süsteemide haavatavusest tulenevaid uusi võimalikke ohte; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles jälgima omavahel otse seotud süsteemide haavatavusest tulenevaid uusi võimalikke ohte;

| 28. | kutsub komisjoni üles tegema täiendavaid jõupingutusi tagamaks, et asjade internetiga seotud tehnoloogiate puhul võetaks arvesse kasutajate nõudmisi (nt valikuvõimalus jälgitavuse deaktiveerimise osas) ning austataks üksikisiku õigusi ja vabadusi; tuletab sellega seoses meelde Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) otsustavat rolli võrgu- ja infoturbe ning järelikult ka asjade interneti turbe tagamisel, mis aitab luua tarbijate heakskiitvat suhtumist ja usaldust; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles tegema täiendavaid jõupingutusi tagamaks, et asjade internetiga seotud tehnoloogiate puhul võetaks arvesse kasutajate nõudmisi (nt valikuvõimalus jälgitavuse deaktiveerimise osas) ning austataks üksikisiku õigusi ja vabadusi; tuletab sellega seoses meelde Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) otsustavat rolli võrgu- ja infoturbe ning järelikult ka asjade interneti turbe tagamisel, mis aitab luua tarbijate heakskiitvat suhtumist ja usaldust;

| 29. | on arvamusel, et uute rakenduste väljatöötamine ja asjade interneti tegelik toimimine ja ettevõtluspotentsiaal sõltub sellest, kui suur on Euroopa tarbijate usaldus süsteemi vastu, ning juhib tähelepanu asjaolule, et usaldus tekib siis, kui on kaotatud kahtlused eraelu puutumatust ja tervist ähvardavate võimalike ohtude osas; |
| --- | --- |

29.

on arvamusel, et uute rakenduste väljatöötamine ja asjade interneti tegelik toimimine ja ettevõtluspotentsiaal sõltub sellest, kui suur on Euroopa tarbijate usaldus süsteemi vastu, ning juhib tähelepanu asjaolule, et usaldus tekib siis, kui on kaotatud kahtlused eraelu puutumatust ja tervist ähvardavate võimalike ohtude osas;

| 30. | rõhutab, et kõnealune usaldus peab põhinema selgel õigusraamistikul, mis hõlmab asjade interneti kaudu kogutavate ja edastatavate andmete kontrollimise, kogumise, töötlemise ja kasutamise eeskirju ning eeskirju tarbijatelt küsitava nõusoleku vormide kohta; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et kõnealune usaldus peab põhinema selgel õigusraamistikul, mis hõlmab asjade interneti kaudu kogutavate ja edastatavate andmete kontrollimise, kogumise, töötlemise ja kasutamise eeskirju ning eeskirju tarbijatelt küsitava nõusoleku vormide kohta;

| 31. | on veendunud, et asjade internetiga kaasneb suur kasu puudega inimeste jaoks ja see võib olla vahend vananeva elanikkonna vajaduste rahuldamiseks ning kindlate hooldusteenuste pakkumiseks; toonitab siinkohal, et kõnealuse tehnoloogia abil saavad pimedad ja nägemispuudega inimesed kogeda paremini neid ümbritsevat keskkonda elektroonilisi abivahendeid kasutades; rõhutab siiski vajadust võtta meetmeid eraelu puutumatuse kaitse tagamiseks, teenuste sisseseadmise ja kasutamise lihtsustamiseks ning tarbijate teavitamiseks niisugustest teenustest; |
| --- | --- |

31.

on veendunud, et asjade internetiga kaasneb suur kasu puudega inimeste jaoks ja see võib olla vahend vananeva elanikkonna vajaduste rahuldamiseks ning kindlate hooldusteenuste pakkumiseks; toonitab siinkohal, et kõnealuse tehnoloogia abil saavad pimedad ja nägemispuudega inimesed kogeda paremini neid ümbritsevat keskkonda elektroonilisi abivahendeid kasutades; rõhutab siiski vajadust võtta meetmeid eraelu puutumatuse kaitse tagamiseks, teenuste sisseseadmise ja kasutamise lihtsustamiseks ning tarbijate teavitamiseks niisugustest teenustest;

| 32. | rõhutab, et järelkulud (näiteks asjade kasutamisest ja kasutuselevõtust tulenev elektritarbimine) peavad olema tarbijale läbipaistvad; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et järelkulud (näiteks asjade kasutamisest ja kasutuselevõtust tulenev elektritarbimine) peavad olema tarbijale läbipaistvad;

| 33. | on seisukohal, et asjade internet ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia projektid nõuavad üldiselt laialdaste teavituskampaaniate korraldamist, et selgitada kodanikele nende rakendamise eesmärke; rõhutab, et ühiskonna teavitamine niisuguste tehnoloogiate nagu RFID kasutusvõimalustest ja selgetest eelistest ning ühiskonna sellealane harimine on äärmiselt olulised, et vältida olukorda, kus projekti mõistetakse valesti ning see ei suuda saavutada kodanike toetust; rõhutab, et asjade interneti täielikuks kasutamiseks nii isikliku kui ka ühise kasu eesmärgil tuleb kasutajatele anda e-oskused, mis on vajalikud kõnealuste uute tehnoloogiate mõistmiseks, ning nad peavad olema motiveeritud ja võimelised neid nõuetekohaselt kasutama; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et asjade internet ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia projektid nõuavad üldiselt laialdaste teavituskampaaniate korraldamist, et selgitada kodanikele nende rakendamise eesmärke; rõhutab, et ühiskonna teavitamine niisuguste tehnoloogiate nagu RFID kasutusvõimalustest ja selgetest eelistest ning ühiskonna sellealane harimine on äärmiselt olulised, et vältida olukorda, kus projekti mõistetakse valesti ning see ei suuda saavutada kodanike toetust; rõhutab, et asjade interneti täielikuks kasutamiseks nii isikliku kui ka ühise kasu eesmärgil tuleb kasutajatele anda e-oskused, mis on vajalikud kõnealuste uute tehnoloogiate mõistmiseks, ning nad peavad olema motiveeritud ja võimelised neid nõuetekohaselt kasutama;

| 34. | märgib, et asjade internetiga kaasneb äärmiselt suure koguse andmete kogumine; kutsub sellega seoses komisjoni üles esitama ettepaneku Euroopa andmekaitset käsitleva direktiivi kohandamiseks, et käsitleda asjade interneti kaudu kogutud ja edastatud andmeid; |
| --- | --- |

34.

märgib, et asjade internetiga kaasneb äärmiselt suure koguse andmete kogumine; kutsub sellega seoses komisjoni üles esitama ettepaneku Euroopa andmekaitset käsitleva direktiivi kohandamiseks, et käsitleda asjade interneti kaudu kogutud ja edastatud andmeid;

| 35. | on seisukohal, et omaks tuleks võtta üldpõhimõte, mille kohaselt peaksid asjade interneti tehnoloogiad olema kavandatud selliselt, et nende raames kogutakse ja kasutatakse vaid absoluutselt minimaalne kogus andmeid, mis on vajalik nende ülesannete täitmiseks, ning tuleks välistada mis tahes täiendavate andmete kogumine; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et omaks tuleks võtta üldpõhimõte, mille kohaselt peaksid asjade interneti tehnoloogiad olema kavandatud selliselt, et nende raames kogutakse ja kasutatakse vaid absoluutselt minimaalne kogus andmeid, mis on vajalik nende ülesannete täitmiseks, ning tuleks välistada mis tahes täiendavate andmete kogumine;

| 36. | nõuab, et märkimisväärne kogus asjade interneti kaudu jagatavaid andmeid muudetaks enne edastamist anonüümseks, et tagada eraelu puutumatus; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et märkimisväärne kogus asjade interneti kaudu jagatavaid andmeid muudetaks enne edastamist anonüümseks, et tagada eraelu puutumatus;

| 37. | juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et muu maailm, eriti Aasia, areneb kõnealuses valdkonnas kiiremini ning seetõttu oleks vaja poliitikasüsteemi suhtes kohaldatavate eeskirjade väljatöötamisel ja asjade interneti tehniliste standardite sätestamisel kasutusele võtta ennetav lähenemisviis ning teha tihedat koostööd ülejäänud maailmaga; |
| --- | --- |

37.

juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et muu maailm, eriti Aasia, areneb kõnealuses valdkonnas kiiremini ning seetõttu oleks vaja poliitikasüsteemi suhtes kohaldatavate eeskirjade väljatöötamisel ja asjade interneti tehniliste standardite sätestamisel kasutusele võtta ennetav lähenemisviis ning teha tihedat koostööd ülejäänud maailmaga;

| 38. | rõhutab, et Euroopa majanduse elavdamiseks tuleb investeerida uutesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatesse, et soodustada majanduskasvu järjest rohkematele Euroopa kodanikele ja ettevõtetele juurdepääsu võimaldamise abil uutele süsteemidele ja rakendustele; toonitab, et internetitehnoloogiate väljatöötamisel peaks Euroopa olema esimeste seas; teeb ettepaneku järgmises finantsperspektiivis kahekordistada ELi IKT valdkonna teadusuuringute eelarvet ning neljakordistada IKT kasutuselevõtu eelarvet; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et Euroopa majanduse elavdamiseks tuleb investeerida uutesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatesse, et soodustada majanduskasvu järjest rohkematele Euroopa kodanikele ja ettevõtetele juurdepääsu võimaldamise abil uutele süsteemidele ja rakendustele; toonitab, et internetitehnoloogiate väljatöötamisel peaks Euroopa olema esimeste seas; teeb ettepaneku järgmises finantsperspektiivis kahekordistada ELi IKT valdkonna teadusuuringute eelarvet ning neljakordistada IKT kasutuselevõtu eelarvet;

| 39. | rõhutab, et teadusuuringutel on tulevikus oluline tähtsus, et võita niisuguse arvutusjõudluse pakkumise konkurents, mis on vajalik asjade interneti rakenduste reaalajas toimimiseks; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et teadusuuringutel on tulevikus oluline tähtsus, et võita niisuguse arvutusjõudluse pakkumise konkurents, mis on vajalik asjade interneti rakenduste reaalajas toimimiseks;

| 40. | palub, et komisjon jätkaks ja suurendaks seitsmenda raamprogrammi teadusprojektide rahastamist asjade interneti valdkonnas, et tugevdada Euroopa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektorit, ning kiidab heaks konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kasutamise asjade interneti kasutuselevõtu soodustamiseks; nõuab eelkõige katseprojektide väljatöötamist, mis võivad avaldada kohest positiivset mõju Euroopa kodanike igapäevaelule e-tervishoiu, e-õppe, e-kaubanduse, e-juurdepääsetavuse ja energiatõhususe valdkonnas; väljendab muret raamprogrammiga seotud bürokraatia pärast ning palub komisjonil kaotada bürokraatia raamprogrammi menetluste ümberkujundamise ja kasutajate nõukogu loomise abil; |
| --- | --- |

40.

palub, et komisjon jätkaks ja suurendaks seitsmenda raamprogrammi teadusprojektide rahastamist asjade interneti valdkonnas, et tugevdada Euroopa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektorit, ning kiidab heaks konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kasutamise asjade interneti kasutuselevõtu soodustamiseks; nõuab eelkõige katseprojektide väljatöötamist, mis võivad avaldada kohest positiivset mõju Euroopa kodanike igapäevaelule e-tervishoiu, e-õppe, e-kaubanduse, e-juurdepääsetavuse ja energiatõhususe valdkonnas; väljendab muret raamprogrammiga seotud bürokraatia pärast ning palub komisjonil kaotada bürokraatia raamprogrammi menetluste ümberkujundamise ja kasutajate nõukogu loomise abil;

| 41. | on veendunud, et asjade internetil on märkimisväärne potentsiaal majanduse ja tootmise arengu, kvaliteetsemate teenuste, ettevõtete logistika- ja turustamisahelate optimeerimise, inventari haldamise ning tööhõives ja ettevõtluses uute võimaluste loomise osas; |
| --- | --- |

41.

on veendunud, et asjade internetil on märkimisväärne potentsiaal majanduse ja tootmise arengu, kvaliteetsemate teenuste, ettevõtete logistika- ja turustamisahelate optimeerimise, inventari haldamise ning tööhõives ja ettevõtluses uute võimaluste loomise osas;

| 42. | palub komisjonil hinnata kavandatava strateegia võimalikku mõju Euroopa ettevõtjate tootlikkusele ja konkurentsivõimele rahvusvahelisel turul; |
| --- | --- |

42.

palub komisjonil hinnata kavandatava strateegia võimalikku mõju Euroopa ettevõtjate tootlikkusele ja konkurentsivõimele rahvusvahelisel turul;

| 43. | usub, et asjade internet võib aidata lihtsustada kaubandusvoogusid ELi ja kolmandate riikide vahel, laiendades turge ja kindlustades kaubeldavate toodete kvaliteedigarantiid; |
| --- | --- |

43.

usub, et asjade internet võib aidata lihtsustada kaubandusvoogusid ELi ja kolmandate riikide vahel, laiendades turge ja kindlustades kaubeldavate toodete kvaliteedigarantiid;

| 44. | rõhutab, et RFID-tehnoloogia võimaldab ühelt poolt Euroopa tööstusel kontrollida ringlusse lastud kaupade mahtu (st tootes üksnes vajaduse korral ja kaitstes seega keskkonda) ning teiselt poolt võidelda tõhusalt piraatluse ja võltsimise vastu, kuna tagatakse asjaomaste kaupade jälgitavus; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et RFID-tehnoloogia võimaldab ühelt poolt Euroopa tööstusel kontrollida ringlusse lastud kaupade mahtu (st tootes üksnes vajaduse korral ja kaitstes seega keskkonda) ning teiselt poolt võidelda tõhusalt piraatluse ja võltsimise vastu, kuna tagatakse asjaomaste kaupade jälgitavus;

| 45. | on veendunud, et uute tehnoloogiate rakendamine tootmisprotsessis suurendab ressursside kasutamise tõhusust ja muudab tarbekaubad turul konkurentsivõimelisemaks; |
| --- | --- |

45.

on veendunud, et uute tehnoloogiate rakendamine tootmisprotsessis suurendab ressursside kasutamise tõhusust ja muudab tarbekaubad turul konkurentsivõimelisemaks;

| 46. | rõhutab, et asjade interneti osas on vaja intensiivset rahvusvahelist dialoogi ja ühiseid tegevuskavasid; kutsub komisjoni üles uurima, millist mõju võib avaldada asjade internet rahvusvahelisele kaubandusele; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et asjade interneti osas on vaja intensiivset rahvusvahelist dialoogi ja ühiseid tegevuskavasid; kutsub komisjoni üles uurima, millist mõju võib avaldada asjade internet rahvusvahelisele kaubandusele;

| 47. | toetab komisjoni kavatsust jälgida ja hinnata ka edaspidi, kas konkreetselt asjade interneti jaoks on vaja täiendavaid ühtlustatud sagedusi, võttes arvesse erinevate elektromagnetiliste sagedusribade erinevaid omadusi ja võimalusi, ning kutsub seetõttu komisjoni üles arvestama raadiospektripoliitikat käsitlevate mitmeaastaste programmide raames kooskõlastamise ja ühtlustamise ELi eesmärkide seadmisel asjade interneti vajadusi; rõhutab, et niisugused spektrid peaksid jääma avalikku kasutusse ja nende kasutamist tuleks reguleerida viisil, mis ergutab ja aitab rahastada suuremas ulatuses tehnoloogiaalast teadus- ja arendustegevust kõnealuses valdkonnas; on veendunud, et litsentsivabad sagedused peaksid võimaldama uute tehnoloogiate ja teenuste (traadita võrgud) kasutuselevõttu innovatsiooni edendamise eesmärgil; |
| --- | --- |

47.

toetab komisjoni kavatsust jälgida ja hinnata ka edaspidi, kas konkreetselt asjade interneti jaoks on vaja täiendavaid ühtlustatud sagedusi, võttes arvesse erinevate elektromagnetiliste sagedusribade erinevaid omadusi ja võimalusi, ning kutsub seetõttu komisjoni üles arvestama raadiospektripoliitikat käsitlevate mitmeaastaste programmide raames kooskõlastamise ja ühtlustamise ELi eesmärkide seadmisel asjade interneti vajadusi; rõhutab, et niisugused spektrid peaksid jääma avalikku kasutusse ja nende kasutamist tuleks reguleerida viisil, mis ergutab ja aitab rahastada suuremas ulatuses tehnoloogiaalast teadus- ja arendustegevust kõnealuses valdkonnas; on veendunud, et litsentsivabad sagedused peaksid võimaldama uute tehnoloogiate ja teenuste (traadita võrgud) kasutuselevõttu innovatsiooni edendamise eesmärgil;

| 48. | rõhutab õigusliku ebakindluse ohtu pilvandmetöötluse puhul; |
| --- | --- |

48.

rõhutab õigusliku ebakindluse ohtu pilvandmetöötluse puhul;

| 49. | on arvamusel, et kõigi poliitiliste tasandite (ELi, riiklik ja piirkondlik tasand) kaasamine on asjade interneti tulemusliku väljatöötamise ja kasutuselevõtu oluline eeltingimus; toonitab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning linnade olulist rolli asjade interneti arendamisel, et asjade internet ei piirduks vaid puhtalt erasektoriga; juhib samuti tähelepanu asjaolule, et asjade internet pakub kohalikele omavalitsustele rohkelt kasutusvõimalusi, näiteks ühistranspordi korraldamisel, jäätmete kogumisel, saastetaseme mõõtmisel ja liikluskorralduses; palub komisjonil asjade internetiga seonduvas tegevuses pidada nõu kõikidel poliitilistel tasanditel vastavalt mitmetasandilise valitsemise põhimõttele; |
| --- | --- |

49.

on arvamusel, et kõigi poliitiliste tasandite (ELi, riiklik ja piirkondlik tasand) kaasamine on asjade interneti tulemusliku väljatöötamise ja kasutuselevõtu oluline eeltingimus; toonitab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning linnade olulist rolli asjade interneti arendamisel, et asjade internet ei piirduks vaid puhtalt erasektoriga; juhib samuti tähelepanu asjaolule, et asjade internet pakub kohalikele omavalitsustele rohkelt kasutusvõimalusi, näiteks ühistranspordi korraldamisel, jäätmete kogumisel, saastetaseme mõõtmisel ja liikluskorralduses; palub komisjonil asjade internetiga seonduvas tegevuses pidada nõu kõikidel poliitilistel tasanditel vastavalt mitmetasandilise valitsemise põhimõttele;

| 50. | märgib, et asjade interneti tehnoloogiate kaudu antav teave peab nendel põhineva süsteemi häirete korral olema jälgitav, kontrollitav ja parandatav; rõhutab, et kuna kõnealused tehnoloogiad kuuluvad turvasüsteemidesse, näiteks liikluskorralduse või temperatuuri reguleerimise süsteemi, võib vale teabe edastamine seada ohtu inimelusid; |
| --- | --- |

50.

märgib, et asjade interneti tehnoloogiate kaudu antav teave peab nendel põhineva süsteemi häirete korral olema jälgitav, kontrollitav ja parandatav; rõhutab, et kuna kõnealused tehnoloogiad kuuluvad turvasüsteemidesse, näiteks liikluskorralduse või temperatuuri reguleerimise süsteemi, võib vale teabe edastamine seada ohtu inimelusid;

| 51. | rõhutab, et uutel tehnoloogiatel on äärmiselt oluline roll transpordiahela lihtsustamisel, transpordi kvaliteedi ja tõhususe parandamisel, intelligentsete transpordisüsteemide väljatöötamise toetamisel ja nn roheliste koridoride sisseseadmisel ning et RFID-tehnoloogiad võivad pakkuda uuenduslikke äritegevuse võimalusi, suurendades sellega tarbijate rahulolu; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et uutel tehnoloogiatel on äärmiselt oluline roll transpordiahela lihtsustamisel, transpordi kvaliteedi ja tõhususe parandamisel, intelligentsete transpordisüsteemide väljatöötamise toetamisel ja nn roheliste koridoride sisseseadmisel ning et RFID-tehnoloogiad võivad pakkuda uuenduslikke äritegevuse võimalusi, suurendades sellega tarbijate rahulolu;

| 52. | on arvamusel, et asjade interneti kasutamine looduses võib aidata kaasa roheliste tehnoloogiate arendamisele energia tõhusama kasutamise abil ja seega ka keskkonnakaitsele ning tugevdada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja looduse vahelist suhet; |
| --- | --- |

52.

on arvamusel, et asjade interneti kasutamine looduses võib aidata kaasa roheliste tehnoloogiate arendamisele energia tõhusama kasutamise abil ja seega ka keskkonnakaitsele ning tugevdada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja looduse vahelist suhet;

| 53. | kutsub komisjoni üles tegema kõik temast oleneva, et rahvusvahelisel tasandil kehtestataks RFID-tehnoloogia ja muude asjade interneti tehnoloogiate ning nende rakenduste ühised standardid, et hõlbustada koostalitlust ning avatud, läbipaistva ja tehnoloogiliselt neutraalse infrastruktuuri loomist; rõhutab, et ilma selgete ja tunnustatud standarditeta, nagu internetikeskkonna puhul TCP5/IP6, ei suuda asjade interneti ulatuslikum kasutamine, mis väljub RFID-lahenduste piiridest, saavutada ülemaailmset mõõdet; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni üles tegema kõik temast oleneva, et rahvusvahelisel tasandil kehtestataks RFID-tehnoloogia ja muude asjade interneti tehnoloogiate ning nende rakenduste ühised standardid, et hõlbustada koostalitlust ning avatud, läbipaistva ja tehnoloogiliselt neutraalse infrastruktuuri loomist; rõhutab, et ilma selgete ja tunnustatud standarditeta, nagu internetikeskkonna puhul TCP5/IP6, ei suuda asjade interneti ulatuslikum kasutamine, mis väljub RFID-lahenduste piiridest, saavutada ülemaailmset mõõdet;

| 54. | pooldab ettepanekut võtta võimalikult kiiresti vastu internetiprotokolli kuues versioon (IPv6), mis on võrgu tulevase laiendamise ja lihtsustamise alus; |
| --- | --- |

54.

pooldab ettepanekut võtta võimalikult kiiresti vastu internetiprotokolli kuues versioon (IPv6), mis on võrgu tulevase laiendamise ja lihtsustamise alus;

| 55. | toetab komisjoni kavatsust esitada 2010. aastal teatise turvalisuse, eraelu puutumatuse ja usalduse kohta infoühiskonnas; rõhutab nimetatud teatise ning teabeturbe, eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse aspekte käsitlevate eeskirjade tugevdamiseks kavandatud meetmete olulisust; kutsub komisjoni üles kaasama aktiivselt kõik asjaomased sidusrühmad, kaasa arvatud ENISA ja Euroopa Andmekaitseinspektor; |
| --- | --- |

55.

toetab komisjoni kavatsust esitada 2010. aastal teatise turvalisuse, eraelu puutumatuse ja usalduse kohta infoühiskonnas; rõhutab nimetatud teatise ning teabeturbe, eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse aspekte käsitlevate eeskirjade tugevdamiseks kavandatud meetmete olulisust; kutsub komisjoni üles kaasama aktiivselt kõik asjaomased sidusrühmad, kaasa arvatud ENISA ja Euroopa Andmekaitseinspektor;

| 56. | usub, et asjade interneti väljatöötamise käigus on oluline tagada kõikide põhiõiguste (mitte üksnes eraelu puutumatuse) kaitse; |
| --- | --- |

56.

usub, et asjade interneti väljatöötamise käigus on oluline tagada kõikide põhiõiguste (mitte üksnes eraelu puutumatuse) kaitse;

| 57. | on seisukohal, et komisjon peaks seoses asjade internetiga koostama soovitused, milles käsitletakse riigihalduse, õigusloome ja õiguskaitsega tegelevate asutuste ülesandeid ning vastutusala; |
| --- | --- |

57.

on seisukohal, et komisjon peaks seoses asjade internetiga koostama soovitused, milles käsitletakse riigihalduse, õigusloome ja õiguskaitsega tegelevate asutuste ülesandeid ning vastutusala;

| 58. | kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima, et Euroopa tasandil juba vastuvõetud asjaomaseid õigusnorme kohaldataks nõuetekohaselt, ning esitama ELi tasandil aasta lõpuks asjade interneti ja RFID-tehnoloogia rakenduste turvalisuse suurendamiseks kavandatavate suuniste ajakava; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima, et Euroopa tasandil juba vastuvõetud asjaomaseid õigusnorme kohaldataks nõuetekohaselt, ning esitama ELi tasandil aasta lõpuks asjade interneti ja RFID-tehnoloogia rakenduste turvalisuse suurendamiseks kavandatavate suuniste ajakava;

| 59. | palub komisjoni, et see algataks seoses asjade internetiga sotsiaalse dialoogi ning esitaks teavet uute tehnoloogiate positiivse ja negatiivse mõju kohta igapäevaelule; kutsub komisjoni üles konsulteerima seetõttu ennetavalt Euroopa tööstussektoriga ja julgustama seda asuma juhtpositsioonile innovatiivsete, standardiseeritud ja koostalitlusvõimeliste tehnoloogiate väljatöötamisel ning esitamisel; |
| --- | --- |

59.

palub komisjoni, et see algataks seoses asjade internetiga sotsiaalse dialoogi ning esitaks teavet uute tehnoloogiate positiivse ja negatiivse mõju kohta igapäevaelule; kutsub komisjoni üles konsulteerima seetõttu ennetavalt Euroopa tööstussektoriga ja julgustama seda asuma juhtpositsioonile innovatiivsete, standardiseeritud ja koostalitlusvõimeliste tehnoloogiate väljatöötamisel ning esitamisel;

| 60. | kutsub komisjoni üles asjade interneti tegevuskavasse piisavalt kaasama väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd); |
| --- | --- |

60.

kutsub komisjoni üles asjade interneti tegevuskavasse piisavalt kaasama väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd);

| 61. | kutsub ühtlasi komisjoni üles teavitama parlamenti korrapäraselt asjaomase valdkonna ettevõtjate ja sidusrühmadega peetavate konsultatsioonide seisust ning kavandatavatest algatustest; |
| --- | --- |

61.

kutsub ühtlasi komisjoni üles teavitama parlamenti korrapäraselt asjaomase valdkonna ettevõtjate ja sidusrühmadega peetavate konsultatsioonide seisust ning kavandatavatest algatustest;

| 62. | on veendunud, et komisjon peaks uurima andmeside rändlusteenuste hindade edasise vähendamise võimalusi; |
| --- | --- |

62.

on veendunud, et komisjon peaks uurima andmeside rändlusteenuste hindade edasise vähendamise võimalusi;

| 63. | rõhutab, et asjade interneti haldamises peab olema võimalikult vähe bürokraatiat ja otsuste tegemisse tuleb kaasata kõik asjaomased sidusrühmad, ning nõuab seetõttu nõuetekohast ja piisavat reguleerimist ELi tasandil; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et asjade interneti haldamises peab olema võimalikult vähe bürokraatiat ja otsuste tegemisse tuleb kaasata kõik asjaomased sidusrühmad, ning nõuab seetõttu nõuetekohast ja piisavat reguleerimist ELi tasandil;

| 64. | kutsub komisjoni üles aitama koos oma rahvusvahelistel foorumitel osalevate kaubanduspartneritega, nagu Maailma Kaubandusorganisatsioon, aktiivselt kaasa asjade interneti haldamise põhimõtete ja eeskirjade väljatöötamisele ning kehtestamisele; |
| --- | --- |

64.

kutsub komisjoni üles aitama koos oma rahvusvahelistel foorumitel osalevate kaubanduspartneritega, nagu Maailma Kaubandusorganisatsioon, aktiivselt kaasa asjade interneti haldamise põhimõtete ja eeskirjade väljatöötamisele ning kehtestamisele;

| 65. | kutsub komisjoni üles selgitama, millised interneti haldamise aspektid vajavad tema arvates praegu asjade internetiga seoses reguleerimist ja millise süsteemi abil on võimalik tagada üldsuse huvi; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni üles selgitama, millised interneti haldamise aspektid vajavad tema arvates praegu asjade internetiga seoses reguleerimist ja millise süsteemi abil on võimalik tagada üldsuse huvi;

| 66. | kutsub komisjoni üles analüüsima seetõttu valdkonna ettevõtjate abiga asjade interneti haldamisega seotud probleeme; peab ühtlasi väga oluliseks analüüsida Wi-Fi turvasüsteemidega seotud aspekte; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles analüüsima seetõttu valdkonna ettevõtjate abiga asjade interneti haldamisega seotud probleeme; peab ühtlasi väga oluliseks analüüsida Wi-Fi turvasüsteemidega seotud aspekte;

| 67. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

67.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  2009/2225(INI), Del Castillo raport, A7-0066/2010.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/33 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/33

---

Teisipäev, 15. juuni 2010Interneti haldamine: järgmised sammud

P7_TA(2010)0208

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon interneti haldamise järgmiste sammude kohta (2009/2229(INI))

2011/C 236 E/05

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist „Interneti haldamine: järgmised sammud” (KOM(2009)0277);

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa kaitsmine laiaulatuslike küberrünnakute ja häirete eest: valmisoleku, turvalisuse ja vastupidavuse suurendamine” (KOM(2009)0149);

võttes arvesse oma 14. oktoobri 1998. aasta resolutsiooni globaliseerumise ja infoühiskonna kohta: vajadus tugevdatud rahvusvahelise koordineerimise järele (1);

võttes arvesse oma 19. veebruari 2001. aasta resolutsiooni interneti organiseerimise ja juhtimise kohta – rahvusvahelised ja Euroopa poliitilised küsimused 1998–2000 (2);

võttes arvesse oma 2. aprilli 2001. aasta resolutsiooni järgmise põlvkonna interneti kohta: vajadus ELi teadusalgatuse järele (3);

võttes arvesse oma 23. juuni 2005. aasta resolutsiooni infoühiskonna kohta (4);

võttes arvesse oma 15. detsembri 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste ja ajakirjandusvabaduse kohta Tuneesias ning hinnangu kohta Tunises toimunud infoühiskonna maailma tippkohtumisele (5);

võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni sõnavabaduse kohta internetis (6);

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni 12.–15. novembril 2007. aastal Rio de Janeiros peetud teise Interneti valitsemise foorumi kohta (7);

võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta soovitust nõukogule turvalisuse ja põhivabaduste tugevdamise kohta internetis (8);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A7-0185/2010),

| A. | arvestades, et internet on väga tähtis ülemaailmne kommunikatsioonivahend, millel on tohutu mõju kogu ühiskonnale; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et internet on väga tähtis ülemaailmne kommunikatsioonivahend, millel on tohutu mõju kogu ühiskonnale;

| B. | arvestades, et interneti haldamine hõlmab muu hulgas põhiõiguste ja -vabaduste kaitse ja tagamise, internetile juurdepääsu ja selle kasutamisega ning selle haavatavusega küberrünnakute suhtes seotud küsimusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et interneti haldamine hõlmab muu hulgas põhiõiguste ja -vabaduste kaitse ja tagamise, internetile juurdepääsu ja selle kasutamisega ning selle haavatavusega küberrünnakute suhtes seotud küsimusi;

| C. | arvestades, et küberkuriteod on muutunud järjest suuremaks ohuks info- ja sidetehnoloogial põhinevatele ühiskondadele, ning arvestades, et õhutamine terroristlikele rünnakutele, vihavaenust tingitud kuritegudele ja lapspornole on suurenenud ning ohustavad inimesi, sealhulgas lapsi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et küberkuriteod on muutunud järjest suuremaks ohuks info- ja sidetehnoloogial põhinevatele ühiskondadele, ning arvestades, et õhutamine terroristlikele rünnakutele, vihavaenust tingitud kuritegudele ja lapspornole on suurenenud ning ohustavad inimesi, sealhulgas lapsi;

| D. | arvestades, et küberkuritegude, interneti jurisdiktsiooni ja pilvandmetöötluse ristumine interneti haldamises tekkiva aspektina Euroopa tasandil on väga oluline; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et küberkuritegude, interneti jurisdiktsiooni ja pilvandmetöötluse ristumine interneti haldamises tekkiva aspektina Euroopa tasandil on väga oluline;

| E. | arvestades, et interneti haldamise mõned aspektid on seotud internetiaadresside ja muude valdavalt tehniliste küsimustega ning nendes valdkondades tegutsevad sellised üksused nagu Interneti nimede ja numbrite määramise korporatsioon (ICANN), Internet Assigned Numbers Authority (IANA), Interneti-ehituse töökond (IETF), piirkondlikud interneti-registrid jt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et interneti haldamise mõned aspektid on seotud internetiaadresside ja muude valdavalt tehniliste küsimustega ning nendes valdkondades tegutsevad sellised üksused nagu Interneti nimede ja numbrite määramise korporatsioon (ICANN), Internet Assigned Numbers Authority (IANA), Interneti-ehituse töökond (IETF), piirkondlikud interneti-registrid jt;

| F. | arvestades, et interneti haldamises on domineeriv ja positiivne suunav roll kuulunud siiani erasektorile; arvestades, et üldstrateegia kujundamisel tuleks siiski suurendada avalike asutuste rolli; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et interneti haldamises on domineeriv ja positiivne suunav roll kuulunud siiani erasektorile; arvestades, et üldstrateegia kujundamisel tuleks siiski suurendada avalike asutuste rolli;

| G. | arvestades, et valitsustel on suur roll haldamise laiemate aspektide puhul avalike huvide kaitseks, eelkõige põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks ja tagamiseks ning seoses interneti turvalisuse, usaldusväärsuse ja töökindlusega, aga erasektor asub olulisele juhtpositsioonile, pakkudes vajalikke investeeringuid, oskusteavet ja ettevõtlusalgatusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et valitsustel on suur roll haldamise laiemate aspektide puhul avalike huvide kaitseks, eelkõige põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks ja tagamiseks ning seoses interneti turvalisuse, usaldusväärsuse ja töökindlusega, aga erasektor asub olulisele juhtpositsioonile, pakkudes vajalikke investeeringuid, oskusteavet ja ettevõtlusalgatusi;

| H. | arvestades, et ülemaailmne Interneti haldamise foorum (IGF) ning mitmesugused riiklikud ja piirkondlikud foorumid pakuvad võimalust interneti paljude huvirühmade dialoogiks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ülemaailmne Interneti haldamise foorum (IGF) ning mitmesugused riiklikud ja piirkondlikud foorumid pakuvad võimalust interneti paljude huvirühmade dialoogiks;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlament ja teised Euroopa institutsioonid on pikka aega seisnud selle eest, et internet oleks avatud ülemaailmne avalik hüve, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlament ja teised Euroopa institutsioonid on pikka aega seisnud selle eest, et internet oleks avatud ülemaailmne avalik hüve,

| 1. | on seisukohal, et internet on ülemaailmne avalik hüve ja selle haldamine peaks toimuma üldistes huvides; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et internet on ülemaailmne avalik hüve ja selle haldamine peaks toimuma üldistes huvides;

| 2. | tunnistab, et internetil on oluline roll sõnavabaduse, kultuurilise mitmekesisuse, meediapluralismi ja demokraatliku kodakondsuse praktilisel tagamisel, samuti hariduse ja teabele juurdepääsu osas, ja et sel viisil on internet üks peamine vahend demokraatlike väärtuste levitamiseks kogu maailmas; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et internetil on oluline roll sõnavabaduse, kultuurilise mitmekesisuse, meediapluralismi ja demokraatliku kodakondsuse praktilisel tagamisel, samuti hariduse ja teabele juurdepääsu osas, ja et sel viisil on internet üks peamine vahend demokraatlike väärtuste levitamiseks kogu maailmas;

| 3. | tuletab meelde, et internet on muutunud asendamatuks vahendiks demokraalike algatuste, poliitilise debati, digitaalkirjaoskuse ja teadmiste levitamise edendamisel; kordab, et juurdepääs internetile üheaegselt nii tagab mitme põhiõiguse teostamise kui ka sõltub ise nende teostamisest, sealhulgas, kuid mitte ainult õigus eraelu puutumatusele, andmekaitse, sõna-, väljendus- ja ühinemisvabadus, ajakirjandusvabadus, õigus väljendada oma poliitilisi vaateid, õigus osaleda poliitilises elus, mittediskrimineerimine, õigus haridusele ning kultuurilisele ja keelelisele mitmekesisusele; rõhutab, et seepärast on kõikide tasandite ametiasutustel ja sidusrühmadel üldine kohustus aidata tagada, et iga inimene saaks teostada oma õigust osaleda infoühiskonnas – eelkõige eakad, kellel on rohkem probleeme uute tehnoloogiatega harjumisel –, lahendades samal ajal kahte elektroonilise ajastu probleemi: e-kirjaoskamatust ja demokraatiasisest tõrjutust; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et internet on muutunud asendamatuks vahendiks demokraalike algatuste, poliitilise debati, digitaalkirjaoskuse ja teadmiste levitamise edendamisel; kordab, et juurdepääs internetile üheaegselt nii tagab mitme põhiõiguse teostamise kui ka sõltub ise nende teostamisest, sealhulgas, kuid mitte ainult õigus eraelu puutumatusele, andmekaitse, sõna-, väljendus- ja ühinemisvabadus, ajakirjandusvabadus, õigus väljendada oma poliitilisi vaateid, õigus osaleda poliitilises elus, mittediskrimineerimine, õigus haridusele ning kultuurilisele ja keelelisele mitmekesisusele; rõhutab, et seepärast on kõikide tasandite ametiasutustel ja sidusrühmadel üldine kohustus aidata tagada, et iga inimene saaks teostada oma õigust osaleda infoühiskonnas – eelkõige eakad, kellel on rohkem probleeme uute tehnoloogiatega harjumisel –, lahendades samal ajal kahte elektroonilise ajastu probleemi: e-kirjaoskamatust ja demokraatiasisest tõrjutust;

| 4. | rõhutab eelkõige vajadust tugevdada altpoolt tulevate algatuste ja e-demokraatia arengut, samal ajal tagades oluliste kaitseabinõude võtmist avaliku ja erasektori osalejate kasutatavate uute jälgimis-, kontrolli- ja tsenseerimisviiside vastu, nii et vabadus internetile juurde pääseda ja eraelu kaitse oleksid reaalsed, mitte kujutletavad; |
| --- | --- |

4.

rõhutab eelkõige vajadust tugevdada altpoolt tulevate algatuste ja e-demokraatia arengut, samal ajal tagades oluliste kaitseabinõude võtmist avaliku ja erasektori osalejate kasutatavate uute jälgimis-, kontrolli- ja tsenseerimisviiside vastu, nii et vabadus internetile juurde pääseda ja eraelu kaitse oleksid reaalsed, mitte kujutletavad;

| 5. | toonitab vajadust kaitsta ja edendada Euroopa kultuuripärandit, sealhulgas ka interneti abil; on seisukohal, et internetil on ülioluline osa innovatsiooni soodustamisel ning digitaalse, sotsiaalse ja kultuurilise lõhe vähendamisel Euroopas võrreldes maailma muude piirkondadega; väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon mõistab, kui oluline on vähendada nn digitaalset lõhet, ja saab aru interneti haldamisega kaasnevatest arenguprobleemidest; on siiski seisukohal, et tähelepanu tuleb pöörata ka arvukatele eakamatele kodanikele nii arenenud kui ka arenguriikides, kes tunnevad sageli, et nad on selles uues internetimaailmas maha jäetud; märgib, et internet võib olla tulemuslik sotsiaalse kaasamise vahend ja meie eakamad kodanikud tuleb samuti kaasata; nõuab tungivalt meetmete võtmist, et edendada koolitust internetis pakutavate ressursside kasutamise ja kõnealuste ressursside kasutamiseks vajalike kriteeriumide valiku osas; |
| --- | --- |

5.

toonitab vajadust kaitsta ja edendada Euroopa kultuuripärandit, sealhulgas ka interneti abil; on seisukohal, et internetil on ülioluline osa innovatsiooni soodustamisel ning digitaalse, sotsiaalse ja kultuurilise lõhe vähendamisel Euroopas võrreldes maailma muude piirkondadega; väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon mõistab, kui oluline on vähendada nn digitaalset lõhet, ja saab aru interneti haldamisega kaasnevatest arenguprobleemidest; on siiski seisukohal, et tähelepanu tuleb pöörata ka arvukatele eakamatele kodanikele nii arenenud kui ka arenguriikides, kes tunnevad sageli, et nad on selles uues internetimaailmas maha jäetud; märgib, et internet võib olla tulemuslik sotsiaalse kaasamise vahend ja meie eakamad kodanikud tuleb samuti kaasata; nõuab tungivalt meetmete võtmist, et edendada koolitust internetis pakutavate ressursside kasutamise ja kõnealuste ressursside kasutamiseks vajalike kriteeriumide valiku osas;

| 6. | tunnistab, et interneti üha intensiivsem kasutamine kodanike, tarbijate, ettevõtete ja ametiasutuste seas tähendab, et sellest kommunikatsioonivahendist on saamas üks ELi siseturu väljakujundamise põhitegur; rõhutab selles kontekstis vajadust asjakohase tarbijate ja intellektuaalomandi õiguste valdajate kaitse järele internetis; rõhutab ühtlasi, et tuleb tagada ka internetikasutajate kodanikuõigused ja -vabadused; tunnistab, et internet on oluline teabevahetuse ja tarbijate õiguste edendamise vahend; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et interneti üha intensiivsem kasutamine kodanike, tarbijate, ettevõtete ja ametiasutuste seas tähendab, et sellest kommunikatsioonivahendist on saamas üks ELi siseturu väljakujundamise põhitegur; rõhutab selles kontekstis vajadust asjakohase tarbijate ja intellektuaalomandi õiguste valdajate kaitse järele internetis; rõhutab ühtlasi, et tuleb tagada ka internetikasutajate kodanikuõigused ja -vabadused; tunnistab, et internet on oluline teabevahetuse ja tarbijate õiguste edendamise vahend;

| 7. | rõhutab, et interneti haldamine peaks edendama e-kaubandust ja piiriüleseid tehinguid isereguleeruva lähenemisviisi detsentraliseerimise kaudu, eelkõige turule sisenemise tingimuste kehtestamisel uutele konkurentidele; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et interneti haldamine peaks edendama e-kaubandust ja piiriüleseid tehinguid isereguleeruva lähenemisviisi detsentraliseerimise kaudu, eelkõige turule sisenemise tingimuste kehtestamisel uutele konkurentidele;

| 8. | nõuab hõlpsamat juurdepääsu internetile ja selle arendamist uuemates liikmesriikides, eriti nende maapiirkondades, ja arenguriikides Euroopa Liidu rahastatavate programmide abil; nõuab täiendavalt nendele riikidele suurema mõjuvõimu andmist interneti haldamise poliitika kujundamisel; |
| --- | --- |

8.

nõuab hõlpsamat juurdepääsu internetile ja selle arendamist uuemates liikmesriikides, eriti nende maapiirkondades, ja arenguriikides Euroopa Liidu rahastatavate programmide abil; nõuab täiendavalt nendele riikidele suurema mõjuvõimu andmist interneti haldamise poliitika kujundamisel;

| 9. | on seisukohal, et kaitsmaks ELi huvi säilitada internet ülemaailmse avaliku hüvena, peaks interneti haldamine põhinema laial ja tasakaalustatud avaliku ja erasektori partnerluse mudelil, vältides mingi konkreetse üksuse või üksuste rühma domineerimist ning riigi- või riigiüleste asutuste katseid interneti infovoogu kontrollida, kuid samal ajal tuleb osa võtta interneti haldamist käsitlevatest ja paljusid sidusrühmi hõlmavatest protsessidest, mis annavad ka edaspidi aluse tõhusale mehhanismile ülemaailmse koostöö edendamiseks; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et kaitsmaks ELi huvi säilitada internet ülemaailmse avaliku hüvena, peaks interneti haldamine põhinema laial ja tasakaalustatud avaliku ja erasektori partnerluse mudelil, vältides mingi konkreetse üksuse või üksuste rühma domineerimist ning riigi- või riigiüleste asutuste katseid interneti infovoogu kontrollida, kuid samal ajal tuleb osa võtta interneti haldamist käsitlevatest ja paljusid sidusrühmi hõlmavatest protsessidest, mis annavad ka edaspidi aluse tõhusale mehhanismile ülemaailmse koostöö edendamiseks;

| 10. | rõhutab, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 nimetatud väärtused, millele liit on rajatud, on Euroopa Liidu põhiväärtused ja lõppeesmärgid; palub Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel seetõttu tagada, et kogu interneti haldamisega seotud tegevus oleks kooskõlas nende väärtuste ja eesmärkidega, eelkõige niisugustes ülemaailmsetes interneti haldamise foorumites, kus osalevad riigid, kelle väärtused erinevad oluliselt Euroopa omadest; on seisukohal, et konfliktide vältimiseks tuleks nende riikidega tõhustada rahvusvahelist dialoogi interneti reguleerimise küsimustes; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 nimetatud väärtused, millele liit on rajatud, on Euroopa Liidu põhiväärtused ja lõppeesmärgid; palub Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel seetõttu tagada, et kogu interneti haldamisega seotud tegevus oleks kooskõlas nende väärtuste ja eesmärkidega, eelkõige niisugustes ülemaailmsetes interneti haldamise foorumites, kus osalevad riigid, kelle väärtused erinevad oluliselt Euroopa omadest; on seisukohal, et konfliktide vältimiseks tuleks nende riikidega tõhustada rahvusvahelist dialoogi interneti reguleerimise küsimustes;

| 11. | on seisukohal, et valitsused peaksid keskenduma küsimustele, mis on väga olulised ülemaailmse interneti-poliitika seisukohast, sest erasektori juhtpositsioon peab rajanema riigi poliitika põhimõtete järgimisel ja kehtivate õigusaktide täitmisel, ning üldiselt lähtuma mittesekkumise põhimõttest, välja arvatud erakorralistel asjaoludel, ja ka sel juhul peaksid nad oma tegevuses austama põhilisi inimõigusi ja järgima proportsionaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et valitsused peaksid keskenduma küsimustele, mis on väga olulised ülemaailmse interneti-poliitika seisukohast, sest erasektori juhtpositsioon peab rajanema riigi poliitika põhimõtete järgimisel ja kehtivate õigusaktide täitmisel, ning üldiselt lähtuma mittesekkumise põhimõttest, välja arvatud erakorralistel asjaoludel, ja ka sel juhul peaksid nad oma tegevuses austama põhilisi inimõigusi ja järgima proportsionaalsuse põhimõtet;

| 12. | on seisukohal, et valitsused peaksid vältima sekkumist interneti igapäevasesse juhtimisse, hoiduma innovatsiooni ja konkurentsi kahjustamisest ebavajaliku, koormava ja piirava regulatsiooni kaudu ning mitte püüdma kontrollida seda, mis on ja mis peaks jääma ülemaailmseks avalikuks omandiks; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et valitsused peaksid vältima sekkumist interneti igapäevasesse juhtimisse, hoiduma innovatsiooni ja konkurentsi kahjustamisest ebavajaliku, koormava ja piirava regulatsiooni kaudu ning mitte püüdma kontrollida seda, mis on ja mis peaks jääma ülemaailmseks avalikuks omandiks;

| 13. | palub valitsustel hoiduda internetile juurdepääsu piiramisest tsensuuri, blokeerimise, filtreerimise ja muude vahendite abil ning ka eraõiguslikelt üksustelt niisuguse tegevuse nõudmisest; nõuab kindlalt avatud interneti kaitsmist, et kasutajad saaksid omal valikul teavet saada ja jagada või teenuseid ja rakendusi kasutada, nagu on sätestatud reformitud elektroonilise side õigusraamistikus; |
| --- | --- |

13.

palub valitsustel hoiduda internetile juurdepääsu piiramisest tsensuuri, blokeerimise, filtreerimise ja muude vahendite abil ning ka eraõiguslikelt üksustelt niisuguse tegevuse nõudmisest; nõuab kindlalt avatud interneti kaitsmist, et kasutajad saaksid omal valikul teavet saada ja jagada või teenuseid ja rakendusi kasutada, nagu on sätestatud reformitud elektroonilise side õigusraamistikus;

| 14. | rõhutab, et mis tahes piirangud, mida peetakse hädavajalikuks, peaksid piirduma demokraatlikus ühiskonnas minimaalselt vajalikuga, põhinema seadusel ning olema tulemuslikud ja proportsionaalsed; rõhutab, et tagada tuleb alaealiste kaitse, ning kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, mis aitaksid alaealistel internetti ja internetis pakutavaid infoteenuseid vastutustundlikult kasutada ja tõsta nende teadlikkust uute teenuste võimalikest ohtudest, ning tegema seda näiteks üldist huvi pakkuva teabe edastamise süsteemi kasutamise abil, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/136/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ, direktiivi 2002/58/EÜ ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 kasutajate õiguste osas (kodanike õiguste direktiiv) (9); |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et mis tahes piirangud, mida peetakse hädavajalikuks, peaksid piirduma demokraatlikus ühiskonnas minimaalselt vajalikuga, põhinema seadusel ning olema tulemuslikud ja proportsionaalsed; rõhutab, et tagada tuleb alaealiste kaitse, ning kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, mis aitaksid alaealistel internetti ja internetis pakutavaid infoteenuseid vastutustundlikult kasutada ja tõsta nende teadlikkust uute teenuste võimalikest ohtudest, ning tegema seda näiteks üldist huvi pakkuva teabe edastamise süsteemi kasutamise abil, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/136/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ, direktiivi 2002/58/EÜ ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 kasutajate õiguste osas (kodanike õiguste direktiiv) (9);

| 15. | nõuab, et loodaks rohkem algatusi laste internetikasutuse turvalisuse suurendamiseks, parimate tavade levitamiseks kõikjal maailmas ning rahvusvahelise koostöö tugevdamiseks internetis leiduva kahjuliku ja ebaseadusliku infosisu vastu võitlemisel, eelkõige seoses laste seksuaalse kuritarvitusega internetis; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et loodaks rohkem algatusi laste internetikasutuse turvalisuse suurendamiseks, parimate tavade levitamiseks kõikjal maailmas ning rahvusvahelise koostöö tugevdamiseks internetis leiduva kahjuliku ja ebaseadusliku infosisu vastu võitlemisel, eelkõige seoses laste seksuaalse kuritarvitusega internetis;

| 16. | võtab samuti arvesse erilist vajadust kaitsta avaliku ja erasektori sidusrühmade ühiste meetmetega kõige kaitsetumaid isikuid, eelkõige alaealisi; kordab, et küberkuritegude ja lapsporno vastu võitlemisel peaks veebisaitide blokeerimise kaalumisele eelnema kriminaalse sisu kustutamine selle lähtekohas; |
| --- | --- |

16.

võtab samuti arvesse erilist vajadust kaitsta avaliku ja erasektori sidusrühmade ühiste meetmetega kõige kaitsetumaid isikuid, eelkõige alaealisi; kordab, et küberkuritegude ja lapsporno vastu võitlemisel peaks veebisaitide blokeerimise kaalumisele eelnema kriminaalse sisu kustutamine selle lähtekohas;

| 17. | on seisukohal, et lisaks komisjoni nimetatud haldamise põhimõtetele peaksid valitsused rakendama ka järgmisi põhimõtteid:






  i) | ELi standarditele vastav läbipaistvus, mitmepoolsus, demokraatia ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitse, |
| --- | --- | --- |

17.

on seisukohal, et lisaks komisjoni nimetatud haldamise põhimõtetele peaksid valitsused rakendama ka järgmisi põhimõtteid:

i)

ELi standarditele vastav läbipaistvus, mitmepoolsus, demokraatia ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitse,

| ii) | interneti infrastruktuuri avatuse, koostalitlusvõime, tehnoloogilise neutraalsuse ja katkematuse austamine, |
| --- | --- |

ii)

interneti infrastruktuuri avatuse, koostalitlusvõime, tehnoloogilise neutraalsuse ja katkematuse austamine,

| iii) | igapäevaselt ülemaailmseid internetiressursse haldavate erasektori üksuste väline avalik vastutuskohustus, |
| --- | --- |

iii)

igapäevaselt ülemaailmseid internetiressursse haldavate erasektori üksuste väline avalik vastutuskohustus,

| iv) | ülemaailmse interneti haldamise edendamine paljusid sidusrühmi kaasavates protsessides osalemise ja ergutamise abil, samuti arenguriikide suurema osalemise tagamine, |
| --- | --- |

iv)

ülemaailmse interneti haldamise edendamine paljusid sidusrühmi kaasavates protsessides osalemise ja ergutamise abil, samuti arenguriikide suurema osalemise tagamine,

| v) | ülemaailmse interneti usaldusväärsuse ja suhtlemisvabaduse kaitse, vältides piirkondlike meetmete võtmist, nagu kolmandate riikide IP-aadresside või domeeninimede kustutamine; |
| --- | --- |

v)

ülemaailmse interneti usaldusväärsuse ja suhtlemisvabaduse kaitse, vältides piirkondlike meetmete võtmist, nagu kolmandate riikide IP-aadresside või domeeninimede kustutamine;

| 18. | rõhutab, et EL peaks saavutama interneti haldamise põhimõtete rakendamise osas konsensuse ning kaitsma seda kindlalt rahvusvahelistes foorumites ja kahepoolsetes suhetes; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et EL peaks saavutama interneti haldamise põhimõtete rakendamise osas konsensuse ning kaitsma seda kindlalt rahvusvahelistes foorumites ja kahepoolsetes suhetes;

| 19. | väljendab heameelt eesistujariigi Hispaania „Granada strateegia” interneti haldamise aspektide üle ja parlamendi raportis „Euroopa uus digitaalne tegevuskava: 2015.eu” (10) sätete üle, millega nähakse ette Euroopa kodanike ja tarbijate digitaalkeskkonna õiguste harta koostamine ja nn viienda vabaduse arendamine, mis võimaldab infosisu ja teadmiste vaba ringlust; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt eesistujariigi Hispaania „Granada strateegia” interneti haldamise aspektide üle ja parlamendi raportis „Euroopa uus digitaalne tegevuskava: 2015.eu” (10) sätete üle, millega nähakse ette Euroopa kodanike ja tarbijate digitaalkeskkonna õiguste harta koostamine ja nn viienda vabaduse arendamine, mis võimaldab infosisu ja teadmiste vaba ringlust;

| 20. | võtab teadmiseks USA valitsuse uue „internetipoliitika 3.0”, mis kuulutati välja 24. veebruaril 2010; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks USA valitsuse uue „internetipoliitika 3.0”, mis kuulutati välja 24. veebruaril 2010;

| 21. | rõhutab, et EL peaks käsitlema kolme väga olulist avaliku korraga seotud küsimust:






  i) | interneti infrastruktuuri kaitse avatuse, kättesaadavuse, turvalisuse ja küberrünnakukindluse huvides, |
| --- | --- | --- |

21.

rõhutab, et EL peaks käsitlema kolme väga olulist avaliku korraga seotud küsimust:

i)

interneti infrastruktuuri kaitse avatuse, kättesaadavuse, turvalisuse ja küberrünnakukindluse huvides,

| ii) | Euroopa sõltuvus valitseva turu lahendustest ja sellega seotud avaliku julgeoleku ohud ning |
| --- | --- |

ii)

Euroopa sõltuvus valitseva turu lahendustest ja sellega seotud avaliku julgeoleku ohud ning

| iii) | andmekaitse ja eraelu puutumatuse kaitse, eriti vaidluste lahendamise tõhusate rahvusvaheliste mehhanismide loomise abil; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama ettepanekut andmekaitsedirektiivi kohandamise kohta praegusele digitaalkeskkonnale vastavaks; |
| --- | --- |

iii)

andmekaitse ja eraelu puutumatuse kaitse, eriti vaidluste lahendamise tõhusate rahvusvaheliste mehhanismide loomise abil; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama ettepanekut andmekaitsedirektiivi kohandamise kohta praegusele digitaalkeskkonnale vastavaks;

| 22. | palub liikmesriikidel koostöös komisjoniga tagada interneti infrastruktuuri kaitse ohtude ja intsidentide vastu ühtlustatud ELi lähenemisviisi abil ning viies lõpule riiklike kiirreageerimisrühmade ja nendevahelise koostöö mehhanismide loomise; |
| --- | --- |

22.

palub liikmesriikidel koostöös komisjoniga tagada interneti infrastruktuuri kaitse ohtude ja intsidentide vastu ühtlustatud ELi lähenemisviisi abil ning viies lõpule riiklike kiirreageerimisrühmade ja nendevahelise koostöö mehhanismide loomise;

| 23. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tõhustada tegevust küberruumi turvalisuse suurendamiseks ELis ja nõuetekohaseks osalemiseks selle valdkonna rahvusvahelises koostöös ning rõhutab vajadust paljusid sidusrühmi kaasava lähenemisviisi järele, mis aitab paremini mõista ja teadvustada küberkuritegude jurisdiktsiooni ja pilvandmetöötlust ning mis põhineb võrdsel alusel ja igale sidusrühmale kehtestatud selgetel kohustustel ja vastutusel; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tõhustada tegevust küberruumi turvalisuse suurendamiseks ELis ja nõuetekohaseks osalemiseks selle valdkonna rahvusvahelises koostöös ning rõhutab vajadust paljusid sidusrühmi kaasava lähenemisviisi järele, mis aitab paremini mõista ja teadvustada küberkuritegude jurisdiktsiooni ja pilvandmetöötlust ning mis põhineb võrdsel alusel ja igale sidusrühmale kehtestatud selgetel kohustustel ja vastutusel;

| 24. | rõhutab elektrooniliste teenuste, eelkõige elektroonilise allkirja turvalisuse tähtsust ja vajadust luua isikliku võtme infrastruktuur (PKI) üleeuroopalisel tasandil ning palub komisjonil asutada Euroopa valideerimisasutuste portaal eesmärgiga tagada elektroonilise allkirja kasutamise võimalus piiriülestes tehingutes ja suurendada internetis tehtavate tehingute turvalisust; |
| --- | --- |

24.

rõhutab elektrooniliste teenuste, eelkõige elektroonilise allkirja turvalisuse tähtsust ja vajadust luua isikliku võtme infrastruktuur (PKI) üleeuroopalisel tasandil ning palub komisjonil asutada Euroopa valideerimisasutuste portaal eesmärgiga tagada elektroonilise allkirja kasutamise võimalus piiriülestes tehingutes ja suurendada internetis tehtavate tehingute turvalisust;

| 25. | palub komisjonil anda selged juhised nendele liikmesriikidele, kes ei ole ratifitseerinud ja rakendanud Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni, et kaasata kõik liikmesriigid ühisesse võitlusse küberkuritegevuse ja rämpspostituse vastu, suurendada kasutajate usaldust ja kindlustada Euroopa Liidu küberruum iga liiki kuritegude ja õigusrikkumiste vastu; soovitab tungivalt kõikidel liikmesriikidel Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsioon ratifitseerida ja rakendada; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil anda selged juhised nendele liikmesriikidele, kes ei ole ratifitseerinud ja rakendanud Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni, et kaasata kõik liikmesriigid ühisesse võitlusse küberkuritegevuse ja rämpspostituse vastu, suurendada kasutajate usaldust ja kindlustada Euroopa Liidu küberruum iga liiki kuritegude ja õigusrikkumiste vastu; soovitab tungivalt kõikidel liikmesriikidel Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsioon ratifitseerida ja rakendada;

| 26. | palub liikmesriikidel ratifitseerida ja rakendada Euroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsioon, mis oleks aluseks rahvusvahelisele koostööle võitluses interneti kasutamise vastu terroristlikel eesmärkidel arvutisüsteemide või nende kaudu korraldatavate laiaulatuslike rünnakute kujul, mis ohustavad riiklikku julgeolekut, avalikku korda või majanduslikku heaolu; |
| --- | --- |

26.

palub liikmesriikidel ratifitseerida ja rakendada Euroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsioon, mis oleks aluseks rahvusvahelisele koostööle võitluses interneti kasutamise vastu terroristlikel eesmärkidel arvutisüsteemide või nende kaudu korraldatavate laiaulatuslike rünnakute kujul, mis ohustavad riiklikku julgeolekut, avalikku korda või majanduslikku heaolu;

| 27. | soovitab komisjonil ja liikmesriikidel töötada ühtlasi interneti tugevdatud turvalisuse ja stabiilsuse nimel meetmete abil, mille eesmärk on võrgu ja süsteemi mitmekesisuse suurendamine konkurentsiõiguse, ELi standardite ja hankepoliitika järgimisega, ning lisaks veel viisil, millega






  i) | toetatakse ICANNi tööd domeeninimede süsteemi turvalisuse ja stabiilsuse tagamisel, |
| --- | --- | --- |

27.

soovitab komisjonil ja liikmesriikidel töötada ühtlasi interneti tugevdatud turvalisuse ja stabiilsuse nimel meetmete abil, mille eesmärk on võrgu ja süsteemi mitmekesisuse suurendamine konkurentsiõiguse, ELi standardite ja hankepoliitika järgimisega, ning lisaks veel viisil, millega

i)

toetatakse ICANNi tööd domeeninimede süsteemi turvalisuse ja stabiilsuse tagamisel,

| ii) | toetatakse selliste rahvusvaheliste foorumite nagu Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, Ühinenud Rahvaste Organisatsioon ja Euroopa Nõukogu tööd õiguslike raamistike parandamise ja riikliku koordineerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

ii)

toetatakse selliste rahvusvaheliste foorumite nagu Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, Ühinenud Rahvaste Organisatsioon ja Euroopa Nõukogu tööd õiguslike raamistike parandamise ja riikliku koordineerimise valdkonnas;

| 28. | rõhutab, et suhtlusvõrkude edukus koos interneti tehniliste võimalustega (mälu ja infotöötlus) tekitab probleeme seoses andmete säilitamise ja arhiveeritud andmete kasutamisega; taunib seetõttu asjaolu, et praegu ei ole internetis veel „õigust unustamisele”; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et suhtlusvõrkude edukus koos interneti tehniliste võimalustega (mälu ja infotöötlus) tekitab probleeme seoses andmete säilitamise ja arhiveeritud andmete kasutamisega; taunib seetõttu asjaolu, et praegu ei ole internetis veel „õigust unustamisele”;

| 29. | rõhutab, et tuleb leida sobiv tasakaal kasutajate eraelu puutumatuse kaitse ja isikuandmete salvestamise vahel; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et tuleb leida sobiv tasakaal kasutajate eraelu puutumatuse kaitse ja isikuandmete salvestamise vahel;

| 30. | taunib asjaolu, et internetivõrkude üha suurema kasutamisega ei ole veel kaasnenud selliste eeskirjade loomine, mis lubaksid kasutajatel hallata võrku sisestatud isikuandmeid; |
| --- | --- |

30.

taunib asjaolu, et internetivõrkude üha suurema kasutamisega ei ole veel kaasnenud selliste eeskirjade loomine, mis lubaksid kasutajatel hallata võrku sisestatud isikuandmeid;

| 31. | täheldab, et interneti läbipaistval ja vastutustundlikul haldamisel võib olla oluline osa selle järelevalves, kuidas kogu maailma otsingumootorid teavet töötlevad; |
| --- | --- |

31.

täheldab, et interneti läbipaistval ja vastutustundlikul haldamisel võib olla oluline osa selle järelevalves, kuidas kogu maailma otsingumootorid teavet töötlevad;

| 32. | palub komisjonil esitada ettepaneku laiendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 864/2007 lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma II”) (11) kohaldamisala, nii et see hõlmaks ka andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud rikkumisi, ning palub nõukogul anda luba läbirääkimisteks, et sõlmida rahvusvaheline leping, mis võimaldab ELi kodanikel saada hüvitist, kui neile ELi õigusega antud andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud õigusi on rikutud; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil esitada ettepaneku laiendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 864/2007 lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma II”) (11) kohaldamisala, nii et see hõlmaks ka andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud rikkumisi, ning palub nõukogul anda luba läbirääkimisteks, et sõlmida rahvusvaheline leping, mis võimaldab ELi kodanikel saada hüvitist, kui neile ELi õigusega antud andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud õigusi on rikutud;

| 33. | toetab „eraelu kavandatud puutumatuse” põhimõtte edendamist, mille kohaselt tuleks uute tehnoloogiliste arenduste elutsüklisse viia võimalikult varakult sisse eraelu puutumatuse ja andmekaitse nõuded, tagades kodanikele ohutu ja kasutajasõbraliku keskkonna; |
| --- | --- |

33.

toetab „eraelu kavandatud puutumatuse” põhimõtte edendamist, mille kohaselt tuleks uute tehnoloogiliste arenduste elutsüklisse viia võimalikult varakult sisse eraelu puutumatuse ja andmekaitse nõuded, tagades kodanikele ohutu ja kasutajasõbraliku keskkonna;

| 34. | juhib tähelepanu sellele, et tarbijatele suurema kindluse tagamiseks internetiteabele ja –teenustele juurdepääsul on saanud vajalikuks veebisaidi julgeolekusertifikaat; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu sellele, et tarbijatele suurema kindluse tagamiseks internetiteabele ja –teenustele juurdepääsul on saanud vajalikuks veebisaidi julgeolekusertifikaat;

| 35. | rõhutab, et ELi institutsioonid ja asutused ning liikmesriigid peaksid kooskõlastama oma lähenemisviisi interneti haldamisele rahvusvahelistes organites, mis sellega tegelevad, näiteks ICANN ja selle nõuandeasutused, sh valitsuste nõuandekomitee (GAC); |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et ELi institutsioonid ja asutused ning liikmesriigid peaksid kooskõlastama oma lähenemisviisi interneti haldamisele rahvusvahelistes organites, mis sellega tegelevad, näiteks ICANN ja selle nõuandeasutused, sh valitsuste nõuandekomitee (GAC);

| 36. | rõhutab Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) rolli ühtse Euroopa inforuumi loomisel; märgib, et ENISA võib mängida suurt rolli eelkõige võrgu- ja teabeturbe probleemide ärahoidmisel, lahendamisel ja neile reageerimisel, ning väljendab heameelt komisjoni tulevase ettepaneku üle ENISA ajakohastamiseks; |
| --- | --- |

36.

rõhutab Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) rolli ühtse Euroopa inforuumi loomisel; märgib, et ENISA võib mängida suurt rolli eelkõige võrgu- ja teabeturbe probleemide ärahoidmisel, lahendamisel ja neile reageerimisel, ning väljendab heameelt komisjoni tulevase ettepaneku üle ENISA ajakohastamiseks;

| 37. | rõhutab, et ENISA tõhusust tuleb täiendavalt suurendada järgmiste meetmete abil:






  — | teadustöö prioriteetide kindlakstegemine Euroopa tasandil seoses võrgu töökindluse ning võrgu- ja teabeturbega ning teadmiste vahendamine potentsiaalsetele uurimisasutustele tööstuse vajadustest, |
| --- | --- | --- |

37.

rõhutab, et ENISA tõhusust tuleb täiendavalt suurendada järgmiste meetmete abil:

—

teadustöö prioriteetide kindlakstegemine Euroopa tasandil seoses võrgu töökindluse ning võrgu- ja teabeturbega ning teadmiste vahendamine potentsiaalsetele uurimisasutustele tööstuse vajadustest,

| — | otsustajate tähelepanu juhtimine uutele tehnoloogiatele turbega seotud valdkondades, |
| --- | --- |

—

otsustajate tähelepanu juhtimine uutele tehnoloogiatele turbega seotud valdkondades,

| — | teabevahetuse foorumite arendamine ja liikmesriikide abistamine; |
| --- | --- |

—

teabevahetuse foorumite arendamine ja liikmesriikide abistamine;

| 38. | rõhutab, et ENISA toetus keskendub erivajadustega liikmesriikidele, ja soovitab ENISA-l jätkata foorumite arendamist teabe jagamiseks liikmesriikide ja teiste vahel; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et ENISA toetus keskendub erivajadustega liikmesriikidele, ja soovitab ENISA-l jätkata foorumite arendamist teabe jagamiseks liikmesriikide ja teiste vahel;

| 39. | on seisukohal, et komisjonil on keskne roll ELi sisemise organiseerimisega seotud kõikide aspektide algatamisel ja koordineerimisel, et tagada ühtne ELi lähenemisviis, muu hulgas IGFi suhtes; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et komisjonil on keskne roll ELi sisemise organiseerimisega seotud kõikide aspektide algatamisel ja koordineerimisel, et tagada ühtne ELi lähenemisviis, muu hulgas IGFi suhtes;

| 40. | soovitab komisjonil arendada oskusi selleks, et Euroopa kodanikuühiskond oleks tõeliselt esindatud rahvusvahelistel interneti haldamise foorumitel ja interneti standardite organisatsioonides ja konsortsiumides; |
| --- | --- |

40.

soovitab komisjonil arendada oskusi selleks, et Euroopa kodanikuühiskond oleks tõeliselt esindatud rahvusvahelistel interneti haldamise foorumitel ja interneti standardite organisatsioonides ja konsortsiumides;

| 41. | palub komisjonil aidata vastu võtta ühtse ja tervikliku ELi lähenemisviisi IGFile ja muudele tähtsamatele interneti haldamise üritustele, esitades ELi seisukoha kavandi varakult enne iga sellist üritust Euroopa Parlamendile ja nõukogule arutamiseks; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil aidata vastu võtta ühtse ja tervikliku ELi lähenemisviisi IGFile ja muudele tähtsamatele interneti haldamise üritustele, esitades ELi seisukoha kavandi varakult enne iga sellist üritust Euroopa Parlamendile ja nõukogule arutamiseks;

| 42. | toetab IGFi mudeli jätkamist ja arendamist ülemaailmsel, piirkondlikul – sh EuroDIGi – ja riiklikul tasandil, säilitades selle põhiomadused mittesiduva paljusid sidusrühmi hõlmava protsessina ja jäädes avatud foorumiks dialoogiks ja parimate tavade vahetamiseks valitsuste, kodanikuühiskonna ja erasektori ning osalusdemokraatia uue vormi vahel; |
| --- | --- |

42.

toetab IGFi mudeli jätkamist ja arendamist ülemaailmsel, piirkondlikul – sh EuroDIGi – ja riiklikul tasandil, säilitades selle põhiomadused mittesiduva paljusid sidusrühmi hõlmava protsessina ja jäädes avatud foorumiks dialoogiks ja parimate tavade vahetamiseks valitsuste, kodanikuühiskonna ja erasektori ning osalusdemokraatia uue vormi vahel;

| 43. | rõhutab, kui oluline on kaasata Interneti halduse üle peetavatesse läbirääkimistesse Aasia osalejaid, võttes arvesse Aasia turu eripära; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, kui oluline on kaasata Interneti halduse üle peetavatesse läbirääkimistesse Aasia osalejaid, võttes arvesse Aasia turu eripära;

| 44. | rõhutab samuti, kui oluline on kaasata haldusmudeli loomisesse lõpptarbijad, tõstes esile ülikoolide ja ärimaailma vahelist koostööd kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil; |
| --- | --- |

44.

rõhutab samuti, kui oluline on kaasata haldusmudeli loomisesse lõpptarbijad, tõstes esile ülikoolide ja ärimaailma vahelist koostööd kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil;

| 45. | soovitab IGFi edasi arendada järgmistes punktides:






  i) | arenguriikide suurem osalemine, pöörates tähelepanu nende osalemise rahastamisele, |
| --- | --- | --- |

45.

soovitab IGFi edasi arendada järgmistes punktides:

i)

arenguriikide suurem osalemine, pöörates tähelepanu nende osalemise rahastamisele,

| ii) | suurem nähtavus meedias, |
| --- | --- |

ii)

suurem nähtavus meedias,

| iii) | kohtumiste tõhusam korraldamine, nt üheaegselt toimuvate kohtumiste arvu vähendamise, ülemaailmse osalemise hõlbustamiseks kindla platvormi loomise ning suurema mitmekeelsuse abil, |
| --- | --- |

iii)

kohtumiste tõhusam korraldamine, nt üheaegselt toimuvate kohtumiste arvu vähendamise, ülemaailmse osalemise hõlbustamiseks kindla platvormi loomise ning suurema mitmekeelsuse abil,

| iv) | parem koordineerimine ja koostöö ülemaailmsete, piirkondlike ja riiklike interneti haldamise foorumite vahel ning |
| --- | --- |

iv)

parem koordineerimine ja koostöö ülemaailmsete, piirkondlike ja riiklike interneti haldamise foorumite vahel ning

| v) | tihedam koostöö Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahel, kasutades kõiki olemasolevaid tehnilisi vahendeid, nagu videokonverentsid ja parlamentidevaheline teabevahetussüsteem ELi küsimustes (IPEX); |
| --- | --- |

v)

tihedam koostöö Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahel, kasutades kõiki olemasolevaid tehnilisi vahendeid, nagu videokonverentsid ja parlamentidevaheline teabevahetussüsteem ELi küsimustes (IPEX);

| 46. | toetab komisjoni ning eesistujariikide Hispaania ja Belgia tööd seoses 2010. aasta septembris Vilniuses toimuva IGFi kohtumisega ja nõuab Euroopa Parlamendi suuremat osalemist; |
| --- | --- |

46.

toetab komisjoni ning eesistujariikide Hispaania ja Belgia tööd seoses 2010. aasta septembris Vilniuses toimuva IGFi kohtumisega ja nõuab Euroopa Parlamendi suuremat osalemist;

| 47. | toetab üldiselt komisjoni seisukohta, mis pooldab praegust erasektori juhtpositsioonil põhinevat ICANNi juhtimismudelit; |
| --- | --- |

47.

toetab üldiselt komisjoni seisukohta, mis pooldab praegust erasektori juhtpositsioonil põhinevat ICANNi juhtimismudelit;

| 48. | tunnistab, et ICANNil on õnnestunud tagada domeeninimede süsteemi stabiilsus; |
| --- | --- |

48.

tunnistab, et ICANNil on õnnestunud tagada domeeninimede süsteemi stabiilsus;

| 49. | toetab ICANNi hiljuti alustatud protsessi jätkumist, mis on seotud domeeninimede andmisega ka muudes kui ladina tähestikes; |
| --- | --- |

49.

toetab ICANNi hiljuti alustatud protsessi jätkumist, mis on seotud domeeninimede andmisega ka muudes kui ladina tähestikes;

| 50. | nõuab uut üldist tippdomeeni kultuuriorganisatsioonidele, kultuurilistele väljunditele, meediale ja kunstnikele, näiteks „.culture” või „.art”; |
| --- | --- |

50.

nõuab uut üldist tippdomeeni kultuuriorganisatsioonidele, kultuurilistele väljunditele, meediale ja kunstnikele, näiteks „.culture” või „.art”;

| 51. | nõuab suurema vastutuse võtmist eraettevõtetelt, kes registreerivad ja jagavad domeeninimesid, kuna nad osutavad teenust, millest ühiskond on muutunud suurel määral sõltuvaks; on seetõttu seisukohal, et tuleks kehtestada ühised kriteeriumid, mida peab järgima, et suurendada läbipaistvust ja tagada, et eespool nimetatud ettevõtted võtavad järjest suurema vastutuse; |
| --- | --- |

51.

nõuab suurema vastutuse võtmist eraettevõtetelt, kes registreerivad ja jagavad domeeninimesid, kuna nad osutavad teenust, millest ühiskond on muutunud suurel määral sõltuvaks; on seetõttu seisukohal, et tuleks kehtestada ühised kriteeriumid, mida peab järgima, et suurendada läbipaistvust ja tagada, et eespool nimetatud ettevõtted võtavad järjest suurema vastutuse;

| 52. | palub, et.eu registripidaja EURid korraldaks kõikides liikmesriikides põhjaliku meedia- ja internetikampaania domeeninime.eu tutvustamiseks, et edendada Euroopa internetikeskkonda, mis rajaneb Euroopa Liidu väärtustel, eriomadustel ja tegevuspõhimõtetel; |
| --- | --- |

52.

palub, et.eu registripidaja EURid korraldaks kõikides liikmesriikides põhjaliku meedia- ja internetikampaania domeeninime.eu tutvustamiseks, et edendada Euroopa internetikeskkonda, mis rajaneb Euroopa Liidu väärtustel, eriomadustel ja tegevuspõhimõtetel;

| 53. | rõhutab GACi tähtsust ICANNi poliitika kujundamises ja soovitab GACi tõhususe suurendamist muu hulgas sekretariaadi loomisega, mille töötajatel oleksid nõuetekohased oskused; ja on seisukohal, et kõik ELi liikmesriigid peavad selle komitee töös aktiivselt osalema; |
| --- | --- |

53.

rõhutab GACi tähtsust ICANNi poliitika kujundamises ja soovitab GACi tõhususe suurendamist muu hulgas sekretariaadi loomisega, mille töötajatel oleksid nõuetekohased oskused; ja on seisukohal, et kõik ELi liikmesriigid peavad selle komitee töös aktiivselt osalema;

| 54. | on seisukohal, et ICANNi tuleks edasi arendada järgmistest punktidest lähtuvalt:






  i) | olemasolevate vaidluste lahendamise mehhanismide (sõltumatu hinnangupaneel ja ICANNi ombudsman) tulemuslikkuse läbivaatamisel niisuguse alternatiivse ja välise vaidluste lahendamise mehhanismi loomine, mis võimaldab huvitatud pooltele ICANNi otsuste tõhusat, erapooletut, kiiret ja taskukohast läbivaatamist, |
| --- | --- | --- |

54.

on seisukohal, et ICANNi tuleks edasi arendada järgmistest punktidest lähtuvalt:

i)

olemasolevate vaidluste lahendamise mehhanismide (sõltumatu hinnangupaneel ja ICANNi ombudsman) tulemuslikkuse läbivaatamisel niisuguse alternatiivse ja välise vaidluste lahendamise mehhanismi loomine, mis võimaldab huvitatud pooltele ICANNi otsuste tõhusat, erapooletut, kiiret ja taskukohast läbivaatamist,

| ii) | järk-järgult rakendatav mitmekesine rahastamisstruktuur, mis piirab rahastamist mis tahes ühest üksusest või valdkonnast, et vältida mingi konkreetse üksuse või üksuste rühma põhjendamatut mõju ICANNi tegevusele, |
| --- | --- |

ii)

järk-järgult rakendatav mitmekesine rahastamisstruktuur, mis piirab rahastamist mis tahes ühest üksusest või valdkonnast, et vältida mingi konkreetse üksuse või üksuste rühma põhjendamatut mõju ICANNi tegevusele,

| iii) | kõikide huvitatud poolte asjakohane esindatus ICANNis, |
| --- | --- |

iii)

kõikide huvitatud poolte asjakohane esindatus ICANNis,

| iv) | ICANNi juhatus ja tippjuhtkond peaksid esindama erinevaid huve ja piirkondi, |
| --- | --- |

iv)

ICANNi juhatus ja tippjuhtkond peaksid esindama erinevaid huve ja piirkondi,

| v) | reservfondide mõistliku osa kasutamine selleks, et parandada kodanikuühiskonna osalemist interneti haldamise foorumitel (eriti arengumaade puhul); |
| --- | --- |

v)

reservfondide mõistliku osa kasutamine selleks, et parandada kodanikuühiskonna osalemist interneti haldamise foorumitel (eriti arengumaade puhul);

| 55. | toetab komisjoni seisukohta, et IANA korraldus peaks hõlmama mitmepoolse vastutuse mehhanismi, ning kinnitab, et edaspidi ei tohiks ükski valitsus omada ülekaalukat mõju IANA üle, mille tegevus hoopis järk-järgult rahvusvahelistatakse, millega saavutatakse mitmepoolne järelevalve; |
| --- | --- |

55.

toetab komisjoni seisukohta, et IANA korraldus peaks hõlmama mitmepoolse vastutuse mehhanismi, ning kinnitab, et edaspidi ei tohiks ükski valitsus omada ülekaalukat mõju IANA üle, mille tegevus hoopis järk-järgult rahvusvahelistatakse, millega saavutatakse mitmepoolne järelevalve;

| 56. | on seisukohal, et 2009. aasta „kinnitus kohustuste võtmise kohta” võib olla hea alus ICANNi edasiseks arendamiseks, rõhutades siiski, et:






  i) | EL peaks peamiselt komisjoni kaudu mängima rakendamises aktiivset rolli, muu hulgas hinnangute paneelide kaudu ning tagades, et nende paneelide liikmed on sõltumatud, neil ei esine huvide konflikte ning nad esindavad eri piirkondi, |
| --- | --- | --- |

56.

on seisukohal, et 2009. aasta „kinnitus kohustuste võtmise kohta” võib olla hea alus ICANNi edasiseks arendamiseks, rõhutades siiski, et:

i)

EL peaks peamiselt komisjoni kaudu mängima rakendamises aktiivset rolli, muu hulgas hinnangute paneelide kaudu ning tagades, et nende paneelide liikmed on sõltumatud, neil ei esine huvide konflikte ning nad esindavad eri piirkondi,

| ii) | ICANN peaks hinnangute paneelide soovitused pärast avalikku arutelu rakendama ning rakendamata jätmise korral oma otsust põhjendama; |
| --- | --- |

ii)

ICANN peaks hinnangute paneelide soovitused pärast avalikku arutelu rakendama ning rakendamata jätmise korral oma otsust põhjendama;

| 57. | nõuab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande eelmisel aastal toimunud interneti haldamisega seotud sündmuste kohta ning esimene selline aruanne tuleks esitada 2011. aasta märtsiks; |
| --- | --- |

57.

nõuab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande eelmisel aastal toimunud interneti haldamisega seotud sündmuste kohta ning esimene selline aruanne tuleks esitada 2011. aasta märtsiks;

| 58. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

58.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele.

---

(1)  EÜT C 104, 14.4.1999, lk 128.

(2)  EÜT C 343, 5.12.2001, lk 286.

(3)  EÜT C 27 E, 31.1.2002, lk 84.

(4)  ELT C 133 E, 8.6.2006, lk 140.

(5)  ELT C 286 E, 23.11.2006, lk 495.

(6)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 879.

(7)  ELT C 41 E, 19.2.2009, lk 80.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0194.

(9)  ELT L 337, 18.12.2009, lk 11.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0133.

(11)  ELT L 199, 31.7.2007, lk 40.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/41 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/41

---

Teisipäev, 15. juuni 2010Ühenduse innovatsioonipoliitika muutuvas maailmas

P7_TA(2010)0209

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamise kohta muutuva maailma taustal (2009/2227(INI))

2011/C 236 E/06

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamine muutuva maailma taustal” (KOM(2009)0442);

võttes arvesse komisoni teatist „Valmistumine tulevikuks: võtmetehnoloogiate ühise strateegia väljatöötamine ELis” (KOM(2009)0512);

võttes arvesse komisjoni teatist „Uus partnerlus ülikoolide moderniseerimiseks: ELi foorum ülikoolide ja ettevõtjate dialoogiks” (KOM(2009)0158) ja oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi kohta (1);

võttes arvesse nõukogu 4. detsembri 2009. aasta järeldusi „Konkurentsivõimelise, innovatiivse ja keskkonnahoidliku Euroopa suunas – konkurentsivõime nõukogu panus 2010. aasta järgsesse Lissaboni tegevuskavasse”;

võttes arvesse komisjoni teatist „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia piiride avardamine – strateegia tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimiseks Euroopas” (KOM(2009)0184);

võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” kohta (2);

võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni tööstuspoliitika vahekokkuvõtte kohta: panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse (3);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (4);

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 22. mai 2008. aasta järeldusi loovuse ja innovatsiooni edendamise kohta hariduses ja koolituses (5);

võttes arvesse 24. mai 2007. aasta resolutsiooni teadmiste rakendamise kohta praktikas: Euroopa laiapõhjaline innovatsioonistrateegia (6);

võttes arvesse oma 5. juuli 2006. aasta resolutsiooni ühenduse Lissaboni kava rakendamise kohta: rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni – investeerimine kasvu ja tööhõivesse: ühtne lähenemisviis (7);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (8);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (9);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus ühenduse patendi kohta (KOM(2000)0412);

võttes arvesse ühenduse raamistikku teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta (10);

võttes arvesse komisjoni teatist „Maksusoodustuste tõhusam kasutamine teadus- ja arendustegevuse soodustamiseks” (KOM(2006)0728);

võttes arvesse komisjoni personali töödokumenti „Assessing Community innovation policies in the period 2005-2009” (SEK(2009)1194);

võttes arvesse komisjoni teatist „Info- ja sidetehnoloogia teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia Euroopas: suurendame panuseid” (KOM(2009) 0116);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0143/2010),

| A. | arvestades, et komisjon on oma teatises „Ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamine muutuva maailma taustal” välja kuulutanud muudetud innovatsioonistrateegia, mis esitatakse tegevuskava vormis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon on oma teatises „Ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamine muutuva maailma taustal” välja kuulutanud muudetud innovatsioonistrateegia, mis esitatakse tegevuskava vormis;

| B. | Arvestades, et see tulevane innovatsioonistrateegia peab olema tihedalt seotud strateegiaga „EU 2020”; |
| --- | --- |

B.

Arvestades, et see tulevane innovatsioonistrateegia peab olema tihedalt seotud strateegiaga „EU 2020”;

| C. | arvestades, et komisjon kuulutas oma teatises „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia piiride avardamine – strateegia tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimiseks Euroopas” välja tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimise strateegia koos peamiste algatustega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon kuulutas oma teatises „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia piiride avardamine – strateegia tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimiseks Euroopas” välja tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimise strateegia koos peamiste algatustega;

| D. | arvestades, et Euroopa innovatsioonipoliitika arendamisel on vaja arvesse võtta teadmiste kolmnurga kolme külge – teadusuuringuid, innovatsiooni ja haridust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa innovatsioonipoliitika arendamisel on vaja arvesse võtta teadmiste kolmnurga kolme külge – teadusuuringuid, innovatsiooni ja haridust;

| E. | arvestades, et ettevõtete innovatsioonivõime sõltub olulises osas piisavate rahaliste vahendite kättesaadavusest, ja arvestades, et praegusest majanduskriisist johtuvad raskused laenu saamisel võivad ettevõtete innovatsioonivõimet järsult piirata, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ettevõtete innovatsioonivõime sõltub olulises osas piisavate rahaliste vahendite kättesaadavusest, ja arvestades, et praegusest majanduskriisist johtuvad raskused laenu saamisel võivad ettevõtete innovatsioonivõimet järsult piirata, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul;

| F. | arvestades, et innovatsioonil on keskne osa praeguste suurte ühiskonna- ja keskkonnaprobleemide edukal lahendamisel ja ELi strateegiliste poliitiliste eesmärkide saavutamisel – näiteks seoses ettevõtluse, konkurentsivõime, kliimamuutuste, tööhõive, demograafiliste muutuste ja osalusühiskonnaga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et innovatsioonil on keskne osa praeguste suurte ühiskonna- ja keskkonnaprobleemide edukal lahendamisel ja ELi strateegiliste poliitiliste eesmärkide saavutamisel – näiteks seoses ettevõtluse, konkurentsivõime, kliimamuutuste, tööhõive, demograafiliste muutuste ja osalusühiskonnaga;

| G. | arvestades, Euroopa Liit ei saa täita oma 2020. aastaks seatud energia- ja kliimaeesmärke ning eelkõige oma eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside heitkogust 20 % võrra, suurendada energiatõhusust 20 % võrra ja jõuda selleni, et vähemalt 20 % energiast toodetakse taastuvatest energiaallikatest, kiirendamata puhaste, jätkusuutlike ja säästvate energiatehnoloogiate arendamist ja laialdast kohaldamist; arvestades, et tulevases innovatsioonistrateegias tuleb seda mõõdet täiel määral arvesse võtta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, Euroopa Liit ei saa täita oma 2020. aastaks seatud energia- ja kliimaeesmärke ning eelkõige oma eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside heitkogust 20 % võrra, suurendada energiatõhusust 20 % võrra ja jõuda selleni, et vähemalt 20 % energiast toodetakse taastuvatest energiaallikatest, kiirendamata puhaste, jätkusuutlike ja säästvate energiatehnoloogiate arendamist ja laialdast kohaldamist; arvestades, et tulevases innovatsioonistrateegias tuleb seda mõõdet täiel määral arvesse võtta;

| H. | arvestades, et teadusuuringud tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate alal (nt kvanttehnoloogia, bioloogia- ja nanotehnoloogiapõhine IKT tehnoloogia) on tänu pikaajalisele mõjule, mida nad avaldavad konkurentsivõimele, innovatsiooni hüppelauaks, sest nad loovad täiesti uusi majandustegevuse valdkondi, ergutades samal ajal uusi tööstusharusid ja kõrgtehnoloogilisi VKEsid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et teadusuuringud tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate alal (nt kvanttehnoloogia, bioloogia- ja nanotehnoloogiapõhine IKT tehnoloogia) on tänu pikaajalisele mõjule, mida nad avaldavad konkurentsivõimele, innovatsiooni hüppelauaks, sest nad loovad täiesti uusi majandustegevuse valdkondi, ergutades samal ajal uusi tööstusharusid ja kõrgtehnoloogilisi VKEsid;

| I. | arvestades, et jätkusuutlike tehnoloogiate edendamine ja väljaarendamine ei ole vältimatult vajalik mitte ainult ELi kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks, vaid ELil võib sellest suurt kasu olla ka tulevasi töökohti ja majanduskasvu silmas pidades; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et jätkusuutlike tehnoloogiate edendamine ja väljaarendamine ei ole vältimatult vajalik mitte ainult ELi kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks, vaid ELil võib sellest suurt kasu olla ka tulevasi töökohti ja majanduskasvu silmas pidades;

| J. | arvestades, et nappide ressursside ebaühtlane jaotumine võib innovatsiooni takistada; arvestades, et ELi toorainepoliitikas tuleks tegelda kõige tähtsamate ülesannetega, mis on seotud õiglase saadavuse tagamisega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nappide ressursside ebaühtlane jaotumine võib innovatsiooni takistada; arvestades, et ELi toorainepoliitikas tuleks tegelda kõige tähtsamate ülesannetega, mis on seotud õiglase saadavuse tagamisega;

| K. | arvestades, et ajal, mil ressursid üha vähenevad, suurendab jätkusuutlike ja energiatõhusate tehnoloogiate edendamine ELi energiavarustuse kindlust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ajal, mil ressursid üha vähenevad, suurendab jätkusuutlike ja energiatõhusate tehnoloogiate edendamine ELi energiavarustuse kindlust;

| L. | arvestades, et demograafiliste muutuste küsimus on üks suuri tulevikuprobleeme, mis nõuab ka uusi tehnoloogilisi lahendusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et demograafiliste muutuste küsimus on üks suuri tulevikuprobleeme, mis nõuab ka uusi tehnoloogilisi lahendusi;

| M. | arvestades, et nendes tööstusharudes, milles ELil on hea konkurentsipositsioon, tuleb liidul oma jõud koondada ja kindlustada oma tugevaid külgi ning tagada võrdsed võimalused terves maailmas, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et nendes tööstusharudes, milles ELil on hea konkurentsipositsioon, tuleb liidul oma jõud koondada ja kindlustada oma tugevaid külgi ning tagada võrdsed võimalused terves maailmas,

Avar lähenemine innovatsioonile

| 1. | on veendunud, et Euroopas on olemas võimalused teadustegevuse ja innovatsiooni vaheliseks tihedamaks seoseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma teaduse ja innovatsiooni suhtes kasutusele terviklikku lähenemisviisi; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et Euroopas on olemas võimalused teadustegevuse ja innovatsiooni vaheliseks tihedamaks seoseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma teaduse ja innovatsiooni suhtes kasutusele terviklikku lähenemisviisi;

| 2. | juhib ELi komisjoni tähelepanu sellele, et ELi tulevane innovatsioonipoliitika peab olema avar ja hõlmama igakülgselt kõiki innovatsiooni vorme – mitte ainult tehnoloogilist innovatsiooni (tooted ja protsessid), vaid ka halduslikku ja organisatsioonilist ning sotsiaalset ja tööalast uuendust, kaasa arvatud innovaatilised ärimudelid ja teenuste innovatsioon, võttes samas arvesse teadmiste kolmnurga ülejäänud kaht külge (teadusuuringud ja haridus); |
| --- | --- |

2.

juhib ELi komisjoni tähelepanu sellele, et ELi tulevane innovatsioonipoliitika peab olema avar ja hõlmama igakülgselt kõiki innovatsiooni vorme – mitte ainult tehnoloogilist innovatsiooni (tooted ja protsessid), vaid ka halduslikku ja organisatsioonilist ning sotsiaalset ja tööalast uuendust, kaasa arvatud innovaatilised ärimudelid ja teenuste innovatsioon, võttes samas arvesse teadmiste kolmnurga ülejäänud kaht külge (teadusuuringud ja haridus);

| 3. | rõhutab, et innovatsioon tähendab ennekõike sellist uuendust, mis vastab tarbijate ja turgude vajadustele; palub seetõttu komisjonil tagada, et tarbijate nõudmisi tunnustataks innovatsiooni edasiviiva esmatähtsa jõuna; juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalse ebavõrdsuse uute vormide tekke takistamiseks tuleks innovatsiooni edaspidi hinnata mitte ainult sellest saadava majandusliku ja ökoloogilise kasu järgi, vaid ka selle sotsiaalset lisandväärtust arvestades; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et innovatsioon tähendab ennekõike sellist uuendust, mis vastab tarbijate ja turgude vajadustele; palub seetõttu komisjonil tagada, et tarbijate nõudmisi tunnustataks innovatsiooni edasiviiva esmatähtsa jõuna; juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalse ebavõrdsuse uute vormide tekke takistamiseks tuleks innovatsiooni edaspidi hinnata mitte ainult sellest saadava majandusliku ja ökoloogilise kasu järgi, vaid ka selle sotsiaalset lisandväärtust arvestades;

| 4. | rõhutab asjaolu, et ettevõtjate toetamine Euroopa innovatsiooni edasiviiva jõuna on vajalik eeldus konkurentsivõimelise siseturu tõhusaks toimimiseks, mis põhineb kaubandustõkete likvideerimisel ning kõrgetasemelisel tarbijakaitsel ja sotsiaalsel ühtekuuluvusel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab asjaolu, et ettevõtjate toetamine Euroopa innovatsiooni edasiviiva jõuna on vajalik eeldus konkurentsivõimelise siseturu tõhusaks toimimiseks, mis põhineb kaubandustõkete likvideerimisel ning kõrgetasemelisel tarbijakaitsel ja sotsiaalsel ühtekuuluvusel;

| 5. | kutsub komisjoni üles seadma kaugelenägevaid innovatsiooni kriteeriumeid, mis keskenduksid suurtele ühiskonnaprobleemidele ja mis teeksid lõpu erinevate Euroopa algatuste praegusele killustatusele; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles seadma kaugelenägevaid innovatsiooni kriteeriumeid, mis keskenduksid suurtele ühiskonnaprobleemidele ja mis teeksid lõpu erinevate Euroopa algatuste praegusele killustatusele;

| 6. | toetab täielikult komisjoni seisukohta, et võtmetehnoloogiad on ELi globaalse konkurentsivõime jätkusuutliku tugevdamise vältimatu eeltingimus; ühineb komisjoni üleskutsega liikmesriikidele jõuda kokkuleppele ELi võtmetehnoloogiate kasutamises; rõhutab sellega seoses, et i) võtmetehnoloogiad, nagu mikro- ja nanoelektroonika, fotoonika, biotehnoloogia ja nanotehnoloogia, ii) uued materjalid ja iii) uued ja tulevased tehnoloogiad võivad pakkuda suuri innovatsioonivõimalusi ja edendada üleminekut teadmispõhisele ja vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele; |
| --- | --- |

6.

toetab täielikult komisjoni seisukohta, et võtmetehnoloogiad on ELi globaalse konkurentsivõime jätkusuutliku tugevdamise vältimatu eeltingimus; ühineb komisjoni üleskutsega liikmesriikidele jõuda kokkuleppele ELi võtmetehnoloogiate kasutamises; rõhutab sellega seoses, et i) võtmetehnoloogiad, nagu mikro- ja nanoelektroonika, fotoonika, biotehnoloogia ja nanotehnoloogia, ii) uued materjalid ja iii) uued ja tulevased tehnoloogiad võivad pakkuda suuri innovatsioonivõimalusi ja edendada üleminekut teadmispõhisele ja vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele;

| 7. | rõhutab, et innovatsioon peab keskenduma üksikisikule, ning tunneb heameelt pingutuste üle luua ülikoolide ja ärimaailma vaheline dialoog, mis aitab märkimisväärselt kaasa teadusuuringute ja innovatsiooni edendamisele, erasektorilt saadavate teadmiste tõhusamale kasutamisele ülikoolides ning akadeemiliste õppematerjalide rikastamisele vastavalt tänapäevastele sotsiaal- ja ärinõuetele; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et innovatsioon peab keskenduma üksikisikule, ning tunneb heameelt pingutuste üle luua ülikoolide ja ärimaailma vaheline dialoog, mis aitab märkimisväärselt kaasa teadusuuringute ja innovatsiooni edendamisele, erasektorilt saadavate teadmiste tõhusamale kasutamisele ülikoolides ning akadeemiliste õppematerjalide rikastamisele vastavalt tänapäevastele sotsiaal- ja ärinõuetele;

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et praegused võtmetehnoloogiad ning uued ja tulevikutehnoloogiad tuleb välja valida koostöös kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi majandusringkondade, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega, võttes sealjuures arvesse ka majanduspoliitilisi sihte; kutsub ELi üles tagama, et võetakse arvesse kavandatava kõrgetasemelise ekspertgrupi panus nende tehnoloogiate toetamiseks konkreetsete lühiajaliste, keskpikkade ja pikaajaliste meetmete tuvastamiseks, ratifitseerimiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, et praegused võtmetehnoloogiad ning uued ja tulevikutehnoloogiad tuleb välja valida koostöös kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi majandusringkondade, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega, võttes sealjuures arvesse ka majanduspoliitilisi sihte; kutsub ELi üles tagama, et võetakse arvesse kavandatava kõrgetasemelise ekspertgrupi panus nende tehnoloogiate toetamiseks konkreetsete lühiajaliste, keskpikkade ja pikaajaliste meetmete tuvastamiseks, ratifitseerimiseks ja rakendamiseks;

| 9. | tunnustab selliseid innovatsioonipoliitilisi meetmeid kui täiendust riiklikele tööstusstrateegiatele ühenduse tasandil ja majandusharude-ülesest seisukohast ning kutsub komisjoni sellist suunda jätkama; |
| --- | --- |

9.

tunnustab selliseid innovatsioonipoliitilisi meetmeid kui täiendust riiklikele tööstusstrateegiatele ühenduse tasandil ja majandusharude-ülesest seisukohast ning kutsub komisjoni sellist suunda jätkama;

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike ühendama järgmise põlvkonna digivõrkude ja arukate võrkude väljaarendamise innovatsioonitegevusega, et saada neist täiel määral kasu; rõhutab seoses sellega, et selleks tuleb ette näha piisavalt vahendeid, sealhulgas vahendid struktuurifondidest; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni ja liikmesriike ühendama järgmise põlvkonna digivõrkude ja arukate võrkude väljaarendamise innovatsioonitegevusega, et saada neist täiel määral kasu; rõhutab seoses sellega, et selleks tuleb ette näha piisavalt vahendeid, sealhulgas vahendid struktuurifondidest;

| 11. | rõhutab, et investeerimine väga kiiretesse internetivõrkudesse ja suuremasse lairibaühenduse levikusse on uuenduslike saavutuste suurema ja tulemuslikuma levitamise ja seeläbi ELi piirkondade vahelise innovatsioonilõhe vähendamise põhitingimus; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et investeerimine väga kiiretesse internetivõrkudesse ja suuremasse lairibaühenduse levikusse on uuenduslike saavutuste suurema ja tulemuslikuma levitamise ja seeläbi ELi piirkondade vahelise innovatsioonilõhe vähendamise põhitingimus;

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama innovatsiooni lähendamise poliitikat, et vähendada liikmesriikide vahelisi erinevusi; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama innovatsiooni lähendamise poliitikat, et vähendada liikmesriikide vahelisi erinevusi;

| 13. | toetab asjaolu, et komisjon valmistab praegu ette Euroopa innovatsiooniakti, mille eesmärk on saavutada sidusam innovatsioonistrateegia; |
| --- | --- |

13.

toetab asjaolu, et komisjon valmistab praegu ette Euroopa innovatsiooniakti, mille eesmärk on saavutada sidusam innovatsioonistrateegia;

| 14. | rõhutab, kui tähtsad on ökoloogiline innovatsioon ja keskkonnasõbralik ettevõtlus, mis võivad omada põhirolli innovatsioonipoliitika ELi kõige tähtsamate majandussektoritega sidumisel, mille tulemusel Euroopa majandus saavutab suure konkurentsieelise; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, kui tähtsad on ökoloogiline innovatsioon ja keskkonnasõbralik ettevõtlus, mis võivad omada põhirolli innovatsioonipoliitika ELi kõige tähtsamate majandussektoritega sidumisel, mille tulemusel Euroopa majandus saavutab suure konkurentsieelise;

| 15. | rõhutab ökoinnovatsiooni olulist osa, eelkõige seoses ressursside jätkusuutlikuma kasutamisega; |
| --- | --- |

15.

rõhutab ökoinnovatsiooni olulist osa, eelkõige seoses ressursside jätkusuutlikuma kasutamisega;

| 16. | rõhutab, et tulevikus etendavad nn innovatsiooniklastrid ehk innovatsioonikooslused ELi innovatsioonipoliitikas tähtsat osa ja rõhutab eelkõige teadmisklastrite potentsiaali; on rahul eriliste innovatsiooni- ja ettevõtlusvööndite loomisega ülikoolide, uurimisinstituutide ning teadus- ja tehnoloogiaparkide ümber; nõuab, et uute innovatsioonivööndite jaoks kaalutaks võimalust luua ühtne lihtsustanud rahastamis- ja toimimisraamistik; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et tulevikus etendavad nn innovatsiooniklastrid ehk innovatsioonikooslused ELi innovatsioonipoliitikas tähtsat osa ja rõhutab eelkõige teadmisklastrite potentsiaali; on rahul eriliste innovatsiooni- ja ettevõtlusvööndite loomisega ülikoolide, uurimisinstituutide ning teadus- ja tehnoloogiaparkide ümber; nõuab, et uute innovatsioonivööndite jaoks kaalutaks võimalust luua ühtne lihtsustanud rahastamis- ja toimimisraamistik;

| 17. | rõhutab, et olemasolevaid klastreid tuleb ELi, selle liikmesriikide ja piirkondade koostegevuses edasi arendada, et klastrid, kellel täna on osalt ülemaailmne juhtroll, võiksid selle säilitada ja saaksid seda tugevdada; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et olemasolevaid klastreid tuleb ELi, selle liikmesriikide ja piirkondade koostegevuses edasi arendada, et klastrid, kellel täna on osalt ülemaailmne juhtroll, võiksid selle säilitada ja saaksid seda tugevdada;

| 18. | rõhutab sellega seoses, et kõikide klastripoliitiliste meetmete puhul peaks arvestama ettevõtete, sealhulgas ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja eelkõige innovaatiliste väikeste ja keskmise suurusega innovaatiliste ettevõtete vajadustega, arvestades et innovatsioonil on ettevõtluse edendamisel tähtis roll; |
| --- | --- |

18.

rõhutab sellega seoses, et kõikide klastripoliitiliste meetmete puhul peaks arvestama ettevõtete, sealhulgas ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja eelkõige innovaatiliste väikeste ja keskmise suurusega innovaatiliste ettevõtete vajadustega, arvestades et innovatsioonil on ettevõtluse edendamisel tähtis roll;

| 19. | kutsub liikmesriikide ja ühenduse asjaomaseid tegevjõude üles parandama klastrite piiriülese koostöö raamtingimusi; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriikide ja ühenduse asjaomaseid tegevjõude üles parandama klastrite piiriülese koostöö raamtingimusi;

| 20. | rõhutab, et väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on tähtis roll partneritena väärtusahelates ja uuenduslike toodete iseseisvate pakkujatena; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on tähtis roll partneritena väärtusahelates ja uuenduslike toodete iseseisvate pakkujatena;

Innovatsiooni vajadusteks eraldatavate ELi vahendite suurendamine ja keskendamine

| 21. | nõuab tugevamaid Euroopa vahendeid innovatsiooni rahastamiseks ning praeguse killustatuse ja lühiajaliste eesmärkide ennetamiseks; on seisukohal, et piisavate rahaliste vahendite eraldamine on innovatsiooni edendamise vältimatu tingimus ning seetõttu tuleks ELi innovatsioonieelarvet tunduvalt suurendada; nõuab, et seda tuleks arvesse võtta eelseisval kehtiva finantsraamistiku läbivaatamisel ning 2014–2020. aasta finantsperspektiivi kavandamisel; rõhutab sellega seoses, et samuti tuleks läbi vaadata eeskirjad preindustriaalse ja/või eksperimentaalse teadus- ja arendustegevusega rahastamise tingimustele vastavuse eeskirjad; kutsub liikmesriike üles suurendama teadus- ja arendustegevuseks ette nähtud rahalisi vahendeid, et saavutada 2002. aastal Barcelonas püstitatud eesmärk – kulutada 2010. aastaks teadus- ja arendustegevusele 3 % SKPst; rõhutab teadustegevuse ja innovatsiooni rahastamise olulisust majanduskriisi ajal, kuna sellega soodustatakse töökohtade loomist pikas perspektiivis; rõhutab, et teadus- ja uurimistegevuse programmide vahenditest tuleb innovatsioonile rohkem raha eraldada; |
| --- | --- |

21.

nõuab tugevamaid Euroopa vahendeid innovatsiooni rahastamiseks ning praeguse killustatuse ja lühiajaliste eesmärkide ennetamiseks; on seisukohal, et piisavate rahaliste vahendite eraldamine on innovatsiooni edendamise vältimatu tingimus ning seetõttu tuleks ELi innovatsioonieelarvet tunduvalt suurendada; nõuab, et seda tuleks arvesse võtta eelseisval kehtiva finantsraamistiku läbivaatamisel ning 2014–2020. aasta finantsperspektiivi kavandamisel; rõhutab sellega seoses, et samuti tuleks läbi vaadata eeskirjad preindustriaalse ja/või eksperimentaalse teadus- ja arendustegevusega rahastamise tingimustele vastavuse eeskirjad; kutsub liikmesriike üles suurendama teadus- ja arendustegevuseks ette nähtud rahalisi vahendeid, et saavutada 2002. aastal Barcelonas püstitatud eesmärk – kulutada 2010. aastaks teadus- ja arendustegevusele 3 % SKPst; rõhutab teadustegevuse ja innovatsiooni rahastamise olulisust majanduskriisi ajal, kuna sellega soodustatakse töökohtade loomist pikas perspektiivis; rõhutab, et teadus- ja uurimistegevuse programmide vahenditest tuleb innovatsioonile rohkem raha eraldada;

| 22. | on seisukohal, et ELi kulutused teadusuuringutele ja innovatsioonile peavad keskenduma sellistele eesmärkidele nagu uurimistulemuste ärilisel eesmärgil kasutamise motiveerimine ning rahastusallikate ja -võimaluste kohta põhjalikuma teabe andmine; rõhutab, kui oluline on kohaldada läbipaistvuse ja võrdsete võimaluste põhimõtet vahendite kasutamisel, kasutades teadusuuringute puhul avatud projektikonkursse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama suuremahuliste innovatsiooniprojektide ergutamiseks struktuurifonde; rõhutab, et tuleb arendada ühiskondlikke innovatsiooni rahastamise kavasid, et suunata raskuspunkt investeeringutasuvuselt ühiskondlikule kasule; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et ELi kulutused teadusuuringutele ja innovatsioonile peavad keskenduma sellistele eesmärkidele nagu uurimistulemuste ärilisel eesmärgil kasutamise motiveerimine ning rahastusallikate ja -võimaluste kohta põhjalikuma teabe andmine; rõhutab, kui oluline on kohaldada läbipaistvuse ja võrdsete võimaluste põhimõtet vahendite kasutamisel, kasutades teadusuuringute puhul avatud projektikonkursse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama suuremahuliste innovatsiooniprojektide ergutamiseks struktuurifonde; rõhutab, et tuleb arendada ühiskondlikke innovatsiooni rahastamise kavasid, et suunata raskuspunkt investeeringutasuvuselt ühiskondlikule kasule;

| 23. | rõhutab, et lisaks rahaeraldiste suurendamisele on väga tähtis n-ö kriitilise massi saavutamine; soovitab kasutada selleks riigihankeid ja rõhutab eriti seda, et raha peab liikuma sinna, kus selle võimendav mõju „Euroopa lisandväärtuse” loomiseks on kõige tugevam, näiteks võtmetehnoloogiatesse ning kujunemisjärgus ja uute tehnoloogiate olulistesse algatustesse; rõhutab sellega seoses vajadust kasutada ära teadusuuringute ja uuendustegevuse raamprogrammide ning struktuurifondide vahelist sünergiat; rõhutab sellega seoses, et erinevad organid, mis juhivad teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramme ning struktuurifonde, peavad olema teadlikud üksteise pakutavatest võimalustest; kahetseb, et vahendite sünergiavõimalused on endiselt vähetuntud; kutsub piirkondi ja liikmesriike üles suurendama jõupingutusi sellega seotud teabevahetuse parandamiseks; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et lisaks rahaeraldiste suurendamisele on väga tähtis n-ö kriitilise massi saavutamine; soovitab kasutada selleks riigihankeid ja rõhutab eriti seda, et raha peab liikuma sinna, kus selle võimendav mõju „Euroopa lisandväärtuse” loomiseks on kõige tugevam, näiteks võtmetehnoloogiatesse ning kujunemisjärgus ja uute tehnoloogiate olulistesse algatustesse; rõhutab sellega seoses vajadust kasutada ära teadusuuringute ja uuendustegevuse raamprogrammide ning struktuurifondide vahelist sünergiat; rõhutab sellega seoses, et erinevad organid, mis juhivad teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramme ning struktuurifonde, peavad olema teadlikud üksteise pakutavatest võimalustest; kahetseb, et vahendite sünergiavõimalused on endiselt vähetuntud; kutsub piirkondi ja liikmesriike üles suurendama jõupingutusi sellega seotud teabevahetuse parandamiseks;

| 24. | väljendab heameelt Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi asutamise üle, mille eesmärk on tõugata tagant maailmatasemel innovatsioonisaavutusi, mis toovad ühise eesmärgi nimel kokku kõrghariduse-, teaduse- ja äriringkonnad; rõhutab Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi võimalikku suurt panust innovatsiooniprogrammide jaoks stiimulite loomisel ning instituudi sellekohast olulist rolli; nõuab tungivalt, et komisjon koostaks Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi eelarve selliselt, et eraldatud vahendid koos muudest allikatest pärit vahenditega oleksid võimelised saavutama kriitilise massi, mis on vajalik selleks, et tulla toime peamiste probleemidega, millega ELi ühiskonnad silmitsi seisavad, ja neid ulatuslikult uurida; |
| --- | --- |

24.

väljendab heameelt Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi asutamise üle, mille eesmärk on tõugata tagant maailmatasemel innovatsioonisaavutusi, mis toovad ühise eesmärgi nimel kokku kõrghariduse-, teaduse- ja äriringkonnad; rõhutab Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi võimalikku suurt panust innovatsiooniprogrammide jaoks stiimulite loomisel ning instituudi sellekohast olulist rolli; nõuab tungivalt, et komisjon koostaks Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi eelarve selliselt, et eraldatud vahendid koos muudest allikatest pärit vahenditega oleksid võimelised saavutama kriitilise massi, mis on vajalik selleks, et tulla toime peamiste probleemidega, millega ELi ühiskonnad silmitsi seisavad, ja neid ulatuslikult uurida;

| 25. | rõhutab, et vaja on suuniseid, et tagada vahendite konkurentsivõimeline eraldamine ja kohene kasutamine ning auhinnasüsteemi kehtestamine projektidele, millel on kohene suur majanduslik mõju; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et vaja on suuniseid, et tagada vahendite konkurentsivõimeline eraldamine ja kohene kasutamine ning auhinnasüsteemi kehtestamine projektidele, millel on kohene suur majanduslik mõju;

| 26. | rõhutab, et Euroopa peaks olema vähem CO2-heiteid tekitavate internetitehnoloogiate ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate rakenduste arendamise esirinnas; teeb ettepaneku järgmises finantsperspektiivis ELi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia eelarvet kahekordistada; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et Euroopa peaks olema vähem CO2-heiteid tekitavate internetitehnoloogiate ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate rakenduste arendamise esirinnas; teeb ettepaneku järgmises finantsperspektiivis ELi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia eelarvet kahekordistada;

Programmide haldusstruktuuri parandamine

| 27. | rõhutab, et innovatsioonipoliitika tuleb viia kooskõlla ELi ja riikide muude poliitikavaldkondadega (sh tööstus-, keskkonna- ja tarbijapoliitika) ning sealjuures silmas pidada, et kindlaksmääratud lähenemisviisid oleksid piisavalt paindlikud, et neid saaks kohandada riikide ja piirkondade erioludega; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et innovatsioonipoliitika tuleb viia kooskõlla ELi ja riikide muude poliitikavaldkondadega (sh tööstus-, keskkonna- ja tarbijapoliitika) ning sealjuures silmas pidada, et kindlaksmääratud lähenemisviisid oleksid piisavalt paindlikud, et neid saaks kohandada riikide ja piirkondade erioludega;

| 28. | peab kahetsusväärseks, et ELi teadus- ja innovatsioonivahendid ei ole olnud edukad ning et menetlused on endiselt liiga keerulised ja aeganõudvad, mis takistab eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalust nendes programmides; |
| --- | --- |

28.

peab kahetsusväärseks, et ELi teadus- ja innovatsioonivahendid ei ole olnud edukad ning et menetlused on endiselt liiga keerulised ja aeganõudvad, mis takistab eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalust nendes programmides;

| 29. | on seisukohal, et kasutajasõbralikkust ja läbipaistvust taotledes tuleb välistada, et toetusprogrammid eri rakendustasandite vahelisest puudulikust koordinatsioonist tingituna kattuksid või üksteist dubleeriksid; palub komisjonil uurida, kas VKEdele suunatud ELi toetusinstrumendid saaks tulevikus koondada ühe peadirektoraadi, näiteks ettevõtluse peadirektoraadi vastutusalasse; on seisukohal, et see lihtsustaks väliskajastust ja pakuks võimalikele toetuse saajatele ühtse kontaktpunkti; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et kasutajasõbralikkust ja läbipaistvust taotledes tuleb välistada, et toetusprogrammid eri rakendustasandite vahelisest puudulikust koordinatsioonist tingituna kattuksid või üksteist dubleeriksid; palub komisjonil uurida, kas VKEdele suunatud ELi toetusinstrumendid saaks tulevikus koondada ühe peadirektoraadi, näiteks ettevõtluse peadirektoraadi vastutusalasse; on seisukohal, et see lihtsustaks väliskajastust ja pakuks võimalikele toetuse saajatele ühtse kontaktpunkti;

| 30. | kutsub samuti komisjoni üles tagama, et ELi reguleeriv raamistik toetab innovatsiooni, mitte ei sea muutustele takistusi, ja vastavad siseteenistused ja peadirektoraadid teevad kavandatud töörühma suguse struktuuri abil tõhusamat koostööd, et innovatsiooniküsimusi sidusalt ja terviklikult käsitleda; on veendunud, et see vähendab ELi innovatsioonipoliitika vahendite killustatust; |
| --- | --- |

30.

kutsub samuti komisjoni üles tagama, et ELi reguleeriv raamistik toetab innovatsiooni, mitte ei sea muutustele takistusi, ja vastavad siseteenistused ja peadirektoraadid teevad kavandatud töörühma suguse struktuuri abil tõhusamat koostööd, et innovatsiooniküsimusi sidusalt ja terviklikult käsitleda; on veendunud, et see vähendab ELi innovatsioonipoliitika vahendite killustatust;

| 31. | kutsub ka liikmesriike üles tulemuslikumalt kooskõlastama vastutavate riiklike organite algatusi; |
| --- | --- |

31.

kutsub ka liikmesriike üles tulemuslikumalt kooskõlastama vastutavate riiklike organite algatusi;

| 32. | märgib, et ELi tegevjõudude ühised jõupingutused peaksid olema suunatud sellele, et täita lõhet teadusuuringute ja innovatsiooni vahel ning toodete turuküpsuse ja toodetega kauplemise vahel; rõhutab, et raamprogrammid vajavad omavahelisi lõikumispunkte või programmiülest ühenduvust teadusuuringute- ja innovatsioonialaste meetmete vahel; |
| --- | --- |

32.

märgib, et ELi tegevjõudude ühised jõupingutused peaksid olema suunatud sellele, et täita lõhet teadusuuringute ja innovatsiooni vahel ning toodete turuküpsuse ja toodetega kauplemise vahel; rõhutab, et raamprogrammid vajavad omavahelisi lõikumispunkte või programmiülest ühenduvust teadusuuringute- ja innovatsioonialaste meetmete vahel;

| 33. | kutsub komisjoni üles välja töötama uusi innovatsiooninäitajaid, mis sobivad paremini teadmuspõhistele teenustemajandustele, ja kohandama Euroopa innovatsiooni tulemustabeli koostamiseks kasutatavaid innovatsiooninäitajaid, et lisaks liikmesriikide innovatsioonivõime võrdleva analüüsi koostamisele määrata paremini kindlaks ka ELi ja liikmesriikide innovatsioonimeetmete tugevad ja nõrgad küljed; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles välja töötama uusi innovatsiooninäitajaid, mis sobivad paremini teadmuspõhistele teenustemajandustele, ja kohandama Euroopa innovatsiooni tulemustabeli koostamiseks kasutatavaid innovatsiooninäitajaid, et lisaks liikmesriikide innovatsioonivõime võrdleva analüüsi koostamisele määrata paremini kindlaks ka ELi ja liikmesriikide innovatsioonimeetmete tugevad ja nõrgad küljed;

| 34. | rõhutab, kui tähtis on laialdasem teave sobivate rahastamiskanalite ja -allikate ning alternatiivsete rahastamisvormide kohta (nt litsentsilepingud), et tekitada ettevõtjates suuremat soovi investeerida; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, kui tähtis on laialdasem teave sobivate rahastamiskanalite ja -allikate ning alternatiivsete rahastamisvormide kohta (nt litsentsilepingud), et tekitada ettevõtjates suuremat soovi investeerida;

Erarahastamise ergutamine

| 35. | rõhutab, et lisaks avalikule rahastamisele tuleb enam ergutada erarahastamist; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et lisaks avalikule rahastamisele tuleb enam ergutada erarahastamist;

| 36. | rõhutab, kui oluline on ühtlustada kõigi osalejate võimalusi kasutada ELi vahendeid, et suurendada VKEde osalust ühiste tehnoloogiaalgatuste haldusstruktuurides ja tegevuses; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, kui oluline on ühtlustada kõigi osalejate võimalusi kasutada ELi vahendeid, et suurendada VKEde osalust ühiste tehnoloogiaalgatuste haldusstruktuurides ja tegevuses;

| 37. | palub komisjonil näidata innovatsiooni tegevuskavas konkreetseid instrumente, millega parandada rahastamise kättesaadavust innovatiivsetele ettevõtjatele; rõhutab sellega seoses, et seejuures tuleb arvesse võtta eri asutamis- ja kasvuetappides ettevõtjate erinevat rahastamisvajadust ja innovatsiooni intensiivsust; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil näidata innovatsiooni tegevuskavas konkreetseid instrumente, millega parandada rahastamise kättesaadavust innovatiivsetele ettevõtjatele; rõhutab sellega seoses, et seejuures tuleb arvesse võtta eri asutamis- ja kasvuetappides ettevõtjate erinevat rahastamisvajadust ja innovatsiooni intensiivsust;

| 38. | rõhutab vajadust luua paremad tingimused riskikapitali saamiseks, võttes arvesse ka VKEde vajadusi, ning laiendada Euroopa Investeerimispanga riskijagamisrahastut (RSFF); kutsub komisjoni üles uurima, milliseid meetmeid on võimalik võtta, et saavutada kõikidele asjaosalistele sobiv riskijaotus, soodustamaks seega erainvesteeringuid innovatsiooni valdkonnas; |
| --- | --- |

38.

rõhutab vajadust luua paremad tingimused riskikapitali saamiseks, võttes arvesse ka VKEde vajadusi, ning laiendada Euroopa Investeerimispanga riskijagamisrahastut (RSFF); kutsub komisjoni üles uurima, milliseid meetmeid on võimalik võtta, et saavutada kõikidele asjaosalistele sobiv riskijaotus, soodustamaks seega erainvesteeringuid innovatsiooni valdkonnas;

| 39. | kutsub liikmesriikide ja ühenduse asjaomaseid tegevjõude üles edasi arendama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamise instrumente, mis on end juba õigustanud, nagu mikrokrediidid, riskikapital noortele, kes soovivad investeerida uuenduslikku ettevõtlusesse, investorite võrgustik noorte teadlaste äriprojektide sponsoreerimiseks, laenud ja tagatised, ning looma stiimuleid investeeringuteks, sest see motiveeriks ettevõtteid kasutama inimressursse teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärgil ning aitaks kaasa uute toodete ja teenuste arendamisele; |
| --- | --- |

39.

kutsub liikmesriikide ja ühenduse asjaomaseid tegevjõude üles edasi arendama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamise instrumente, mis on end juba õigustanud, nagu mikrokrediidid, riskikapital noortele, kes soovivad investeerida uuenduslikku ettevõtlusesse, investorite võrgustik noorte teadlaste äriprojektide sponsoreerimiseks, laenud ja tagatised, ning looma stiimuleid investeeringuteks, sest see motiveeriks ettevõtteid kasutama inimressursse teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärgil ning aitaks kaasa uute toodete ja teenuste arendamisele;

| 40. | rõhutab, kui oluline on VKEdele tagada minimaalne rahastamine teadus- ja innovatsioonialgatuste raames avaldatud avatud pakkumismenetlustes vastavalt teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi eeskujule (15 % koostööprogrammi vahenditest); |
| --- | --- |

40.

rõhutab, kui oluline on VKEdele tagada minimaalne rahastamine teadus- ja innovatsioonialgatuste raames avaldatud avatud pakkumismenetlustes vastavalt teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi eeskujule (15 % koostööprogrammi vahenditest);

Raamtingimuste parandamine ettevõtetele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

| 41. | Raamtingimuste parandamine ettevõtetele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele palub komisjonil kohandada ühenduse olemasolevaid riigiabi eeskirju kooskõlas siseturu põhimõtetega selliselt, et oleks võimalik toetada investeeringuid ülimalt vajalikesse uutesse tehnoloogiatesse, tagamaks ELi pikaajalist konkurentsivõimet ja võrdseid võimalusi terves maailmas; eriti nõuab, et nõukogu ja komisjon võtaksid ELi riigiabi eeskirjade läbivaatamisel täiel määral arvesse võtmetehnoloogiate algatust ning võimaldama seega liikmesriikidel luua riiklikud soodustussüsteemid võtmetehnoloogiate edendamiseks; |
| --- | --- |

41.

Raamtingimuste parandamine ettevõtetele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele palub komisjonil kohandada ühenduse olemasolevaid riigiabi eeskirju kooskõlas siseturu põhimõtetega selliselt, et oleks võimalik toetada investeeringuid ülimalt vajalikesse uutesse tehnoloogiatesse, tagamaks ELi pikaajalist konkurentsivõimet ja võrdseid võimalusi terves maailmas; eriti nõuab, et nõukogu ja komisjon võtaksid ELi riigiabi eeskirjade läbivaatamisel täiel määral arvesse võtmetehnoloogiate algatust ning võimaldama seega liikmesriikidel luua riiklikud soodustussüsteemid võtmetehnoloogiate edendamiseks;

| 42. | rõhutab ühiste tehnoloogiaalgatuste tähtsust, mis vastavad teatavatele suuruse ja haldusstruktuuri kriteeriumidele, ning et on tähtis korraldada ühiste tehnoloogiaalgatuste regulaarseid mõjuhinnanguid, milles vaadatakse läbi nende panus Euroopa tööstuse konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

42.

rõhutab ühiste tehnoloogiaalgatuste tähtsust, mis vastavad teatavatele suuruse ja haldusstruktuuri kriteeriumidele, ning et on tähtis korraldada ühiste tehnoloogiaalgatuste regulaarseid mõjuhinnanguid, milles vaadatakse läbi nende panus Euroopa tööstuse konkurentsivõimele;

| 43. | väljendab sellega seoses rahulolu, et „ühenduse raamistik teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta” kuulub 2010. aastal läbivaatamisele; |
| --- | --- |

43.

väljendab sellega seoses rahulolu, et „ühenduse raamistik teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta” kuulub 2010. aastal läbivaatamisele;

| 44. | on seisukohal, et innovatsioonitoetuse edendamisega peab alati kaasnema ka toetuse taotlejale bürokraatliku asjaajamise kergendamine; kutsub komisjoni üles bürokraatia vähendamise nimel kujundama ümber raamprogrammi protsesse ja looma kasutajate paneele; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et innovatsioonitoetuse edendamisega peab alati kaasnema ka toetuse taotlejale bürokraatliku asjaajamise kergendamine; kutsub komisjoni üles bürokraatia vähendamise nimel kujundama ümber raamprogrammi protsesse ja looma kasutajate paneele;

| 45. | palub ELi institutsioonidel parandada esmajoones väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete huvides intellektuaalomandi, eelkõige patentide kaitse raamtingimusi, sest nii nende maksumus kui ka kvaliteet on innovatsiooni jaoks keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

45.

palub ELi institutsioonidel parandada esmajoones väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete huvides intellektuaalomandi, eelkõige patentide kaitse raamtingimusi, sest nii nende maksumus kui ka kvaliteet on innovatsiooni jaoks keskse tähtsusega;

| 46. | peab sellega seoses kahetsusväärseks, et ELis puudub tõeline innovatsiooni siseturg, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kooskõlastama oma tegevust mainitud valdkonnas, eelkõige selleks, et kiiresti kokku leppida ühenduse patendi ja ühtse patendivaidluste lahendamise süsteemi asjus; rõhutab, et uuenduslike toodete väljatöötamist silmas pidades on standardite kehtestamine väga oluline; |
| --- | --- |

46.

peab sellega seoses kahetsusväärseks, et ELis puudub tõeline innovatsiooni siseturg, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kooskõlastama oma tegevust mainitud valdkonnas, eelkõige selleks, et kiiresti kokku leppida ühenduse patendi ja ühtse patendivaidluste lahendamise süsteemi asjus; rõhutab, et uuenduslike toodete väljatöötamist silmas pidades on standardite kehtestamine väga oluline;

| 47. | soovitab edendada sellist intellektuaalomandi õigusega seotud poliitikat, mis toetab innovatsiooni, näiteks patendikoondisi, ühiseid patendiplatvorme, ning kõigi õiguste litsentse; |
| --- | --- |

47.

soovitab edendada sellist intellektuaalomandi õigusega seotud poliitikat, mis toetab innovatsiooni, näiteks patendikoondisi, ühiseid patendiplatvorme, ning kõigi õiguste litsentse;

| 48. | rõhutab sellega seoses VKEde sõbraliku ühenduse patendi arendamise tähtsust Euroopa majandusele, kooskõlas liidu innovatsioonipoliitikaga; |
| --- | --- |

48.

rõhutab sellega seoses VKEde sõbraliku ühenduse patendi arendamise tähtsust Euroopa majandusele, kooskõlas liidu innovatsioonipoliitikaga;

| 49. | märgib, et üha rohkem kasutatakse patente pankadepoolse rahastamise tagatisena, kuid et puuduvate tehnoloogiaalaste teadmiste tõttu ei ole pangad laenu andmisel sageli võimelised patentide väärtust õigesti hindama; kutsub seetõttu komisjoni üles uurima, kas EL peaks toetama hindamisnormide väljatöötamist; |
| --- | --- |

49.

märgib, et üha rohkem kasutatakse patente pankadepoolse rahastamise tagatisena, kuid et puuduvate tehnoloogiaalaste teadmiste tõttu ei ole pangad laenu andmisel sageli võimelised patentide väärtust õigesti hindama; kutsub seetõttu komisjoni üles uurima, kas EL peaks toetama hindamisnormide väljatöötamist;

| 50. | rõhutab selliste programmide tähtsust, millega motiveeritakse väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid kasutama tehnoloogia saavutusi ja teaduspersonali; |
| --- | --- |

50.

rõhutab selliste programmide tähtsust, millega motiveeritakse väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid kasutama tehnoloogia saavutusi ja teaduspersonali;

| 51. | rõhutab, et teadusuuringud, innovatsioon ja haridus moodustavad teadmiste kolmnurga, mida tuleb käsitleda ühe tervikuna; nõuab seetõttu, et arvestades innovatsioonivõime suurt mõju ELi konkurentsivõimele, ei tohi vähendada investeeringuid kvalifitseeritud töötajate õppesse ja täiendusõppesse; rõhutab vajadust muuta ELi keskkond teaduritele ja nende spetsialistidele võimalikult ahvatlevaks ja võimaldada neile ka liikuvust, et olla võimeline globaalses konkurentsis edu saavutama; rõhutab, et samas tuleb parandada naisteadurite töötingimusi; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et teadusuuringud, innovatsioon ja haridus moodustavad teadmiste kolmnurga, mida tuleb käsitleda ühe tervikuna; nõuab seetõttu, et arvestades innovatsioonivõime suurt mõju ELi konkurentsivõimele, ei tohi vähendada investeeringuid kvalifitseeritud töötajate õppesse ja täiendusõppesse; rõhutab vajadust muuta ELi keskkond teaduritele ja nende spetsialistidele võimalikult ahvatlevaks ja võimaldada neile ka liikuvust, et olla võimeline globaalses konkurentsis edu saavutama; rõhutab, et samas tuleb parandada naisteadurite töötingimusi;

*

* *

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0187.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0100.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0226.

(4)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 1.

(5)  ELT C 141, 7.6.2008, lk 17.

(6)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 455.

(7)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 640.

(8)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

(9)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 15.

(10)  ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/48 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/48

---

Teisipäev, 15. juuni 2010Edusammud aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks lähtuvalt vahekokkuvõttest ÜRO 2010. aasta septembri kõrgetasemelise kohtumise ettevalmistamisel

P7_TA(2010)0210

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon edusammude kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks lähtuvalt vahekokkuvõttest ÜRO 2010. aasta septembri kõrgetasemelise kohtumise ettevalmistamisel (2010/2037(INI))

2011/C 236 E/07

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 8. septembri 2000. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) aastatuhande deklaratsiooni;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17.–18. juuni 2010. aasta aastatuhande arengueesmärkide teemalist kohtumist;

võttes arvesse 2005. aasta Gleneaglesi G8 tippkohtumisel ja kõikidel järgnevatel G8 ja G20 kohtumistel võetud kohustusi, mis puudutavad abi suurust, Saharast lõunas asuvatele Aafrika riikidele antavat abi ja abi kvaliteeti;

võttes arvesse 24.–25. septembril 2009 Pittsburghis toimunud G20 tippkohtumist ja 2. aprillil 2009 Londonis toimunud G20 tippkohtumist;

võttes arvesse 8.–10. juulil 2009 toimunud G8 tippkohtumist L’Aquilas, Itaalias;

võttes arvesse dokumenti „Euroopa konsensus arengu küsimuses” (1) ning ELi tegevusjuhendit täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas (2);

võttes arvesse 18.–22. märtsil 2002 Monterreys, Mehhikos toimunud rahvusvahelise arengu rahastamise konverentsil vastu võetud Monterrey konsensust;

võttes arvesse Pariisi deklaratsiooni abi tulemuslikkuse kohta ja Accra tegevuskava;

võttes arvesse Addis Abebas tehtud üleskutset võtta kiireloomulisi meetmeid emade tervishoiu kaitseks, Berliinis tehtud üleskutset võtta meetmeid ning valitsusväliste organisatsioonide strateegilisi valikuid, millest kaks viimatinimetatud dokumenti võeti vastu rahvusvahelise rahvastiku ja arengu konverentsi 15. aastapäeva (ICPD/15) silmas pidades;

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles on sätestatud, et „Liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid”;

võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist, mis käsitleb poliitikavaldkondade seostatust arenguga (3);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (4) (edaspidi „arengukoostöö vahend”);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (Lissaboni lepingu) artiklit 7, milles kinnitatakse taas, et EL tagab erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla, võttes arvesse kõiki oma eesmärke;

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tegevuskava ja ILO ülemaailmset töökohtade pakti, mis võeti ülemaailmse toetusega vastu 19. juunil 2009 toimunud ILO rahvusvahelise töökonverentsil;

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 2009. aasta juuli aruannet ÜRO aastatuhande deklaratsiooni rakendamise kohta;

võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) jaanuaris 2010 avaldatud aruannet „Poolel teel aastatuhande eesmärkide suunas – aastatuhande eesmärkide saavutamine”;

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, pealkirjaga „Kaheteistkümnest punktist koosnev ELi tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide toetuseks” (5);

võttes arvesse nõukogu järeldusi välistegevuse kaudu HIV/AIDSi, malaaria ja tuberkuloosiga võitlemise Euroopa tegevusprogrammi (2007–2011) edusammude kohta;

võttes arvesse Euroopa Kohtu 6. novembri 2008. aasta otsust Euroopa Investeerimispanga (EIP) välislaenude andmise praktika kohta (6);

võttes arvesse oma 6. aprilli 2006. aasta resolutsiooni abi tõhususe ja korruptsiooni kohta arengumaades (7);

võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni aastatuhande arengueesmärkide kohta – vahekokkuvõte (8);

võttes arvesse oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni emade suremuse teema kohta (9), 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni aastatuhande arengueesmärkide kokkulepete kohta (10) ning 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju kohta arengumaadele ja arengukoostööle (11);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0165/2010),

| A. | arvestades, et vaesuse vähendamine ja kaotamine on ELi peamine arengupoliitiline eesmärk Lissaboni lepingu alusel, ühtlasi on see ka ELi moraalne kohustus ja vastab ELi huvidele pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vaesuse vähendamine ja kaotamine on ELi peamine arengupoliitiline eesmärk Lissaboni lepingu alusel, ühtlasi on see ka ELi moraalne kohustus ja vastab ELi huvidele pikas perspektiivis;

| B. | arvestades, et nii EL maailma suurima abiandjana kui ka selle liikmesriigid peavad etendama septembris toimuval aastatuhande arengueesmärkide kohtumisel juhtivat osa ja võtma ambitsioonika, ühtse seisukoha, mis on kogu maailma aastatuhande eesmärkide õigeaegsele täitmisele suunav liikumapanev jõud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nii EL maailma suurima abiandjana kui ka selle liikmesriigid peavad etendama septembris toimuval aastatuhande arengueesmärkide kohtumisel juhtivat osa ja võtma ambitsioonika, ühtse seisukoha, mis on kogu maailma aastatuhande eesmärkide õigeaegsele täitmisele suunav liikumapanev jõud;

| C. | arvestades, et EL on praeguse seisuga aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks võetud kohustustest 20 miljardi euro võrra maha jäänud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL on praeguse seisuga aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks võetud kohustustest 20 miljardi euro võrra maha jäänud;

| D. | arvestades, et mõned EL liikmesriigid on vähendanud abiks mõeldud eelarvevahendeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mõned EL liikmesriigid on vähendanud abiks mõeldud eelarvevahendeid;

| E. | arvestades, et kogu maailmas toimuvate rahaülekannete maht ületab maailmamajanduse kogutulu 70-kordselt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kogu maailmas toimuvate rahaülekannete maht ületab maailmamajanduse kogutulu 70-kordselt;

| F. | arvestades, et prognoosimatu abi võib abisaavatele riikidele osutuda kahjulikuks, ja arvestades, et parema kvaliteediga abi puhul oleks võimalik eraldada ELi ja selle liikmesriikide arengueelarvesse veel 3 miljardit eurot (12); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et prognoosimatu abi võib abisaavatele riikidele osutuda kahjulikuks, ja arvestades, et parema kvaliteediga abi puhul oleks võimalik eraldada ELi ja selle liikmesriikide arengueelarvesse veel 3 miljardit eurot (12);

| G. | arvestades, et 82 % Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) uutest laenudest on antud Euroopa riikidesse, samal ajal kui vähim arenenud riikidele oleks kasulikum saada suurem osa IMF uutest laenudest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 82 % Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) uutest laenudest on antud Euroopa riikidesse, samal ajal kui vähim arenenud riikidele oleks kasulikum saada suurem osa IMF uutest laenudest;

| H. | arvestades, et ehkki G20 on esinduslikum kui G8, jääb ÜRO ka edaspidi kõige ühtsemaks ja sidusamaks foorumiks ülemaailmsete probleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ehkki G20 on esinduslikum kui G8, jääb ÜRO ka edaspidi kõige ühtsemaks ja sidusamaks foorumiks ülemaailmsete probleemide lahendamisel;

| I. | arvestades, et Euroopa poliitika järjekindlusetus ei tohi avaldada kahjulikku mõju arengu rahastamisele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa poliitika järjekindlusetus ei tohi avaldada kahjulikku mõju arengu rahastamisele;

| J. | arvestades, et arengumaade majandust toetatakse igal aastal vähemalt 300 miljardi USA dollariga (13); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et arengumaade majandust toetatakse igal aastal vähemalt 300 miljardi USA dollariga (13);

| K. | arvestades, et ehkki mõnede aastatuhande eesmärkide poole liikumine on olnud lootustandvalt edukas, on kõigi kaheksa aastatuhande arengueesmärgi kokkuvõttes jäädud seatud eesmärgile alla ning ainult vankumatu poliitilise tahte näitamine võimaldab saavutada aastatuhande arengueesmärke 2015. aastaks seatud tähtajani jäänud viie aasta jooksul; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ehkki mõnede aastatuhande eesmärkide poole liikumine on olnud lootustandvalt edukas, on kõigi kaheksa aastatuhande arengueesmärgi kokkuvõttes jäädud seatud eesmärgile alla ning ainult vankumatu poliitilise tahte näitamine võimaldab saavutada aastatuhande arengueesmärke 2015. aastaks seatud tähtajani jäänud viie aasta jooksul;

| L. | arvestades, et mõned vähim arenenud riigid ei saavuta ilmselt ühtegi aastatuhande arengueesmärki; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mõned vähim arenenud riigid ei saavuta ilmselt ühtegi aastatuhande arengueesmärki;

| M. | arvestades, et hiljutine toiduainete ja kütusekriis, ühendatuna maailmamajanduse üldise allakäiguga, on andnud tagasilöögi võrreldes viimastel kümnenditel saavutatud eduga vaesuse vähendamisel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et hiljutine toiduainete ja kütusekriis, ühendatuna maailmamajanduse üldise allakäiguga, on andnud tagasilöögi võrreldes viimastel kümnenditel saavutatud eduga vaesuse vähendamisel;

| N. | arvestades, et maaomand loob üksikisikutele, perekondadele ja kogukondadele stiimuli asuda juhtima oma arengut ning tagada toiduga kindlustatus kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et maaomand loob üksikisikutele, perekondadele ja kogukondadele stiimuli asuda juhtima oma arengut ning tagada toiduga kindlustatus kohalikul tasandil;

| O. | arvestades, et kliimamuutuse leevendamine arengumaades läheb 2020. aastani maksma ligikaudu 100 miljardit USA dollarit aastas (14) ning majanduslangus vähemalt samapalju (15); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kliimamuutuse leevendamine arengumaades läheb 2020. aastani maksma ligikaudu 100 miljardit USA dollarit aastas (14) ning majanduslangus vähemalt samapalju (15);

| P. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide läbivaatamisel ei tohiks jätta tähelepanuta olukorda keskmise sissetulekuga arengumaades, kuna nad vajavad jätkuvalt abi teel oma täieliku arengupotentsiaali saavutamise poole; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide läbivaatamisel ei tohiks jätta tähelepanuta olukorda keskmise sissetulekuga arengumaades, kuna nad vajavad jätkuvalt abi teel oma täieliku arengupotentsiaali saavutamise poole;

| Q. | arvestades, et kliimamuutuste ning finants- ja majanduskriisi põhjustajaks on eeskätt tööstusriigid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kliimamuutuste ning finants- ja majanduskriisi põhjustajaks on eeskätt tööstusriigid;

| R. | arvestades, et ebastabiilsete töökohtade ja töötavate vaeste arv on kasvamas; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ebastabiilsete töökohtade ja töötavate vaeste arv on kasvamas;

| S. | arvestades, et sageli ei lase rahu, turvalisuse, demokraatia ja poliitilise stabiilsuse puudumine vaestel riikidel täielikult oma arenguvõimalusi ära kasutada; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et sageli ei lase rahu, turvalisuse, demokraatia ja poliitilise stabiilsuse puudumine vaestel riikidel täielikult oma arenguvõimalusi ära kasutada;

| T. | arvestades, et korruptsioon laastab tootlikkust, tekitab ebastabiilsust ja peletab välisinvesteeringuid; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et korruptsioon laastab tootlikkust, tekitab ebastabiilsust ja peletab välisinvesteeringuid;

| U. | arvestades, et arengumaadest ebaseaduslikult väljavoolava kapitali maht on hinnanguliselt 641–941 miljardit USA dollarit, ning arvestades, et kapitali väljavool vähendab arengumaade võimet luua tagavarasid ning eraldada vaesuse vähendamiseks rohkem vahendeid (16); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et arengumaadest ebaseaduslikult väljavoolava kapitali maht on hinnanguliselt 641–941 miljardit USA dollarit, ning arvestades, et kapitali väljavool vähendab arengumaade võimet luua tagavarasid ning eraldada vaesuse vähendamiseks rohkem vahendeid (16);

| V. | arvestades, et kuigi mõningate tervisealaste aastatuhande arengueesmärkide täitmisel on tehtud suuri edusamme, on kolme tervisealase aastatuhande arengueesmärgi täitmine, eriti emade suremuse alandamise osas, teistega võrreldes kõige rohkem maha jäänud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kuigi mõningate tervisealaste aastatuhande arengueesmärkide täitmisel on tehtud suuri edusamme, on kolme tervisealase aastatuhande arengueesmärgi täitmine, eriti emade suremuse alandamise osas, teistega võrreldes kõige rohkem maha jäänud;

| W. | arvestades, et 13 % kõigist emasurmadest arengumaades on põhjustatud ohtlikest abortidest, ning arvestades, et nimetatud protsent on Aafrikas veel palju suurem (17); |
| --- | --- |

W.

arvestades, et 13 % kõigist emasurmadest arengumaades on põhjustatud ohtlikest abortidest, ning arvestades, et nimetatud protsent on Aafrikas veel palju suurem (17);

| X. | arvestades, et viimase kümnendi jooksul on toimunud järsk tagasiminek naisekeskse pereplaneerimise mudeli rahastamises; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et viimase kümnendi jooksul on toimunud järsk tagasiminek naisekeskse pereplaneerimise mudeli rahastamises;

| Y. | arvestades, et isegi kui saavutame kõik aastatuhande arengueesmärgid, esineb vaestes riikides ikkagi vaesusest tingitud probleeme ja kannatusi; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et isegi kui saavutame kõik aastatuhande arengueesmärgid, esineb vaestes riikides ikkagi vaesusest tingitud probleeme ja kannatusi;

| Z. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärkidega seotud lubaduste mittetäitmine tähendab jätkuvaid kannatusi miljonitele vaestele inimestele ning annab tõsise hoobi põhja ja lõuna vahelisele usaldusele, |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärkidega seotud lubaduste mittetäitmine tähendab jätkuvaid kannatusi miljonitele vaestele inimestele ning annab tõsise hoobi põhja ja lõuna vahelisele usaldusele,

I.   Rahastamine

| 1. | avaldab lootust, et Euroopa Ülemkogu lepib juunis 2010 enne septembris toimuvat ÜRO aastatuhande arengueesmärkide kohtumist kokku ambitsioonikas, ühtses seisukohas ning sillutab teed uutele, tulemuslikkusele suunatud, täiendavatele, läbipaistvatele ja mõõdetavatele kohustustele; |
| --- | --- |

1.

avaldab lootust, et Euroopa Ülemkogu lepib juunis 2010 enne septembris toimuvat ÜRO aastatuhande arengueesmärkide kohtumist kokku ambitsioonikas, ühtses seisukohas ning sillutab teed uutele, tulemuslikkusele suunatud, täiendavatele, läbipaistvatele ja mõõdetavatele kohustustele;

| 2. | kutsub liikmesriike üles täitma kohustusi, mille nad võtsid endale osalisena Euroopa konsensuses arengu küsimuses; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles täitma kohustusi, mille nad võtsid endale osalisena Euroopa konsensuses arengu küsimuses;

| 3. | juhib tähelepanu, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamine peab jääma Euroopa Liidu põhieesmärgiks; rõhutab, et vaesuse vähendamist aastatuhande arengueesmärkide täitmise kaudu tuleb üheselt pidada kogu ELi arengupoliitika üldraamistikuks ning et see peab selgelt kajastuma kõigis asjaomastes poliitikavaldkondades, sealhulgas kaubanduspoliitikas, ning õigusaktide ettepanekutes; arvab, et aastatuhande arengueesmärke ei tohiks pidada tehniliseks küsimuseks, mis lahendatakse lihtsalt rohkem raha või kaubavahetusvõimalusi pakkudes, ilma vaesuse algpõhjuseid välja selgitamata ja kõrvaldamata; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamine peab jääma Euroopa Liidu põhieesmärgiks; rõhutab, et vaesuse vähendamist aastatuhande arengueesmärkide täitmise kaudu tuleb üheselt pidada kogu ELi arengupoliitika üldraamistikuks ning et see peab selgelt kajastuma kõigis asjaomastes poliitikavaldkondades, sealhulgas kaubanduspoliitikas, ning õigusaktide ettepanekutes; arvab, et aastatuhande arengueesmärke ei tohiks pidada tehniliseks küsimuseks, mis lahendatakse lihtsalt rohkem raha või kaubavahetusvõimalusi pakkudes, ilma vaesuse algpõhjuseid välja selgitamata ja kõrvaldamata;

| 4. | rõhutab, et ÜRO hiljutises raportis „Vaesuse ümbermõtestamine” toodud arvud ei ole mitte üksnes ärevusttekitavad, vaid osutavad selgelt reaalsele ohule, et aastatuhande arengueesmärgid jäävad täitmata; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et ÜRO hiljutises raportis „Vaesuse ümbermõtestamine” toodud arvud ei ole mitte üksnes ärevusttekitavad, vaid osutavad selgelt reaalsele ohule, et aastatuhande arengueesmärgid jäävad täitmata;

| 5. | kutsub kõiki liikmesriike üles täitma oma 0,7 % abi lubadused hiljemalt aastaks 2015; |
| --- | --- |

5.

kutsub kõiki liikmesriike üles täitma oma 0,7 % abi lubadused hiljemalt aastaks 2015;

| 6. | kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma tugevamaid aruandemeetmeid seoses oma kohustusega anda 2015. aastaks 0,7 % oma kogurahvatulust abile, sealhulgas algatama ametliku arenguabi eksperthindamise protsessi, mille käigus hinnataks välisasjade nõukogus edusamme 0,7 % eesmärgi saavutamiseks 2015. aastal ja mis lõpeks aruande esitamisega Euroopa Ülemkogule ja Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

6.

kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma tugevamaid aruandemeetmeid seoses oma kohustusega anda 2015. aastaks 0,7 % oma kogurahvatulust abile, sealhulgas algatama ametliku arenguabi eksperthindamise protsessi, mille käigus hinnataks välisasjade nõukogus edusamme 0,7 % eesmärgi saavutamiseks 2015. aastal ja mis lõpeks aruande esitamisega Euroopa Ülemkogule ja Euroopa Parlamendile;

| 7. | kutsub kõiki liikmesriike üles võtma arenguabi meetmeid ning koostama mitmeaastaseid ajakavu aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks; palub komisjonil tagada, et ametlik arenguabi oleks täiesti läbipaistev, ning seetõttu palub tal avalikustada liikmesriikide poolt ametlikule arenguabile kulutavad summad; |
| --- | --- |

7.

kutsub kõiki liikmesriike üles võtma arenguabi meetmeid ning koostama mitmeaastaseid ajakavu aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks; palub komisjonil tagada, et ametlik arenguabi oleks täiesti läbipaistev, ning seetõttu palub tal avalikustada liikmesriikide poolt ametlikule arenguabile kulutavad summad;

| 8. | palub ELil ja OECD-l mitte laiendada ametliku arenguabi mõistet ega lugeda võlgade kustutamist või muid ametliku arenguabi väliseid rahavooge abi andmiseks; |
| --- | --- |

8.

palub ELil ja OECD-l mitte laiendada ametliku arenguabi mõistet ega lugeda võlgade kustutamist või muid ametliku arenguabi väliseid rahavooge abi andmiseks;

| 9. | kutsub kõiki liikmesriike üles pidama G20 ja ÜRO raames aktiivset võitlust maksuparadiiside, maksudest kõrvalehoidmise ja ebaseaduslike finantsvoogude vastu ning edendama saadud kasumi ja makstud maksude suuremat läbipaistvust, sh korrapärast avaldamist riikide kaupa, et võimaldada arengumaadel säilitada oma arenguks omaenda vahendeid; |
| --- | --- |

9.

kutsub kõiki liikmesriike üles pidama G20 ja ÜRO raames aktiivset võitlust maksuparadiiside, maksudest kõrvalehoidmise ja ebaseaduslike finantsvoogude vastu ning edendama saadud kasumi ja makstud maksude suuremat läbipaistvust, sh korrapärast avaldamist riikide kaupa, et võimaldada arengumaadel säilitada oma arenguks omaenda vahendeid;

| 10. | kutsub Euroopa Investeerimispanka üles vaatama läbi oma poliitikat maksuvabade finantskeskuste osas veelgi rangemate kriteeriumide alusel, kui seda on Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) nimekiri keelatud ja järelevalvealuste jurisdiktsioonide määratlemiseks, kindlustama selle rakendamise ja esitama aastaaruandeid edusammude kohta; |
| --- | --- |

10.

kutsub Euroopa Investeerimispanka üles vaatama läbi oma poliitikat maksuvabade finantskeskuste osas veelgi rangemate kriteeriumide alusel, kui seda on Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) nimekiri keelatud ja järelevalvealuste jurisdiktsioonide määratlemiseks, kindlustama selle rakendamise ja esitama aastaaruandeid edusammude kohta;

| 11. | kutsub kõiki liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles astuma samme rahaülekannete eest võetava tasu vähendamiseks; |
| --- | --- |

11.

kutsub kõiki liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles astuma samme rahaülekannete eest võetava tasu vähendamiseks;

| 12. | kutsub kõiki liikmesriike üles toetama ÜRO algatusi ning võtma meetmeid laenuandjate ja -saajate vastutuse suurendamiseks riiklikes laenutehingutes; |
| --- | --- |

12.

kutsub kõiki liikmesriike üles toetama ÜRO algatusi ning võtma meetmeid laenuandjate ja -saajate vastutuse suurendamiseks riiklikes laenutehingutes;

| 13. | kutsub kõiki liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles tegema uusi jõupingutusi selliste vähim arenenud riikide võlakoorma kergendamiseks, kes on järginud vastutuse, läbipaistvuse ja hea juhtimistava põhimõtteid; |
| --- | --- |

13.

kutsub kõiki liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles tegema uusi jõupingutusi selliste vähim arenenud riikide võlakoorma kergendamiseks, kes on järginud vastutuse, läbipaistvuse ja hea juhtimistava põhimõtteid;

| 14. | kutsub ELi üles andma märkimisväärset rahalist tuge vaestele riikidele kliimamuutuse tagajärgede ja majanduskriisi mõjudega võitlemiseks, nõuab, et need vahendid oleksid olemasolevate abikohustuste suhtes tõepoolest täiendava iseloomuga; |
| --- | --- |

14.

kutsub ELi üles andma märkimisväärset rahalist tuge vaestele riikidele kliimamuutuse tagajärgede ja majanduskriisi mõjudega võitlemiseks, nõuab, et need vahendid oleksid olemasolevate abikohustuste suhtes tõepoolest täiendava iseloomuga;

| 15. | kutsub kõiki liikmesriike üles eraldama tunduvalt rohkem vahendeid arengukoostöö ja hädaabi vajadusteks järgmise finantsperspektiivi ja Euroopa Arengufondi raames; |
| --- | --- |

15.

kutsub kõiki liikmesriike üles eraldama tunduvalt rohkem vahendeid arengukoostöö ja hädaabi vajadusteks järgmise finantsperspektiivi ja Euroopa Arengufondi raames;

| 16. | kutsub Euroopa Komisjoni üles kasutama oma olemasolevaid koostöövahendeid arengumaadega, sh Euroopa naabruspoliitika tegevuskava, idapartnerlust, üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) ja säästva arengu ja hea valitsemistava edendamisele suunatud uut stimuleerivat erikorda (GSP+), et täpsemalt määratleda ja rakendada praktilisi samme aastatuhande arengueesmärkide täitmise soodustamiseks; |
| --- | --- |

16.

kutsub Euroopa Komisjoni üles kasutama oma olemasolevaid koostöövahendeid arengumaadega, sh Euroopa naabruspoliitika tegevuskava, idapartnerlust, üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) ja säästva arengu ja hea valitsemistava edendamisele suunatud uut stimuleerivat erikorda (GSP+), et täpsemalt määratleda ja rakendada praktilisi samme aastatuhande arengueesmärkide täitmise soodustamiseks;

| 17. | kutsub kõiki liikmesriike üles tunduvalt suurendama nende riikide eelarvest eraldatavate abisummade suurust, eriti aastatuhande arengueesmärkide kokkulepete täitmisele suunatavaid summasid, kuid nõuab sealjuures demokraatia, inimõiguste, demokraatlike valitsemistavade ja muude oluliste kriteeriumide täitmist ning tihedama ja parema seiresüsteemi ja aruandluse olemasolu; |
| --- | --- |

17.

kutsub kõiki liikmesriike üles tunduvalt suurendama nende riikide eelarvest eraldatavate abisummade suurust, eriti aastatuhande arengueesmärkide kokkulepete täitmisele suunatavaid summasid, kuid nõuab sealjuures demokraatia, inimõiguste, demokraatlike valitsemistavade ja muude oluliste kriteeriumide täitmist ning tihedama ja parema seiresüsteemi ja aruandluse olemasolu;

| 18. | kutsub kõiki liikmesriike üles tagama, et EL jätkab eelarvetoetusele lisaks töötamist ülemaailmsel ja riiklikul tasandil eksisteerivate väga erinevate finantsvahendite abil, sealhulgas Ülemaailmse AIDSi, Tuberkuloosi ja Malaaria Vastu Võitlemise Fondi ning muude asjakohaste organisatsioonide ja mehhanismide, eelkõige kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ühenduste abil; |
| --- | --- |

18.

kutsub kõiki liikmesriike üles tagama, et EL jätkab eelarvetoetusele lisaks töötamist ülemaailmsel ja riiklikul tasandil eksisteerivate väga erinevate finantsvahendite abil, sealhulgas Ülemaailmse AIDSi, Tuberkuloosi ja Malaaria Vastu Võitlemise Fondi ning muude asjakohaste organisatsioonide ja mehhanismide, eelkõige kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ühenduste abil;

| 19. | palub kõigil liikmesriikidel parandada rahastamise koordineerimist, käsitledes vastavalt Pariisi ja Accra deklaratsioonidele osutatavat abi muudest tingimustest lahus, vähendades nii abieelarvete liigset killustatust, olles vajalik arenguabi järjepidevuse ja lahtisidumise seisukohast;tunnistades ka, et erinevad liikmesriigid võivad pakkuda eksperditeadmisi erinevates geograafilistes piirkondades ning arenguvaldkondades; |
| --- | --- |

19.

palub kõigil liikmesriikidel parandada rahastamise koordineerimist, käsitledes vastavalt Pariisi ja Accra deklaratsioonidele osutatavat abi muudest tingimustest lahus, vähendades nii abieelarvete liigset killustatust, olles vajalik arenguabi järjepidevuse ja lahtisidumise seisukohast;tunnistades ka, et erinevad liikmesriigid võivad pakkuda eksperditeadmisi erinevates geograafilistes piirkondades ning arenguvaldkondades;

II.   Poliitikavaldkondade sidusus arenguga

| 20. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et esmane vastutus arengufondide kasutamise kavandamise ja prioriteetide kindlaksmääramise eest jääb ka ELi uue institutsioonilise ülesehituse puhul arenguvoliniku ülesandeks; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et esmane vastutus arengufondide kasutamise kavandamise ja prioriteetide kindlaksmääramise eest jääb ka ELi uue institutsioonilise ülesehituse puhul arenguvoliniku ülesandeks;

| 21. | kutsub ELi üles võtma konkreetseid meetmeid vaesuse vastu, võttes kasutusele ühtse poliitika, mis hõlmaks kaubanduse ja arengukoostöö valdkondi ning ühist põllumajandus- ja kalanduspoliitikat, et vältida otsest ja kaudset negatiivset mõju arengumaade majandusele; |
| --- | --- |

21.

kutsub ELi üles võtma konkreetseid meetmeid vaesuse vastu, võttes kasutusele ühtse poliitika, mis hõlmaks kaubanduse ja arengukoostöö valdkondi ning ühist põllumajandus- ja kalanduspoliitikat, et vältida otsest ja kaudset negatiivset mõju arengumaade majandusele;

| 22. | kutsub ELi üles toetama toiduainetega kindlustatuse põhimõtet arengumaades ning nõudma kõigilt osalistelt selle põhimõtte järgimist Maailma Kaubandusorganisatsiooni praegustel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

22.

kutsub ELi üles toetama toiduainetega kindlustatuse põhimõtet arengumaades ning nõudma kõigilt osalistelt selle põhimõtte järgimist Maailma Kaubandusorganisatsiooni praegustel läbirääkimistel;

| 23. | on veendunud, et aastatuhande arengueesmärkide täitmine nõuab meetmeid maa, vee ja bioloogilise mitmekesisuse ressursside kättesaadavuse parandamiseks ning meetmeid jätkusuutliku väikeettevõtjatel põhineva põllumajanduse toetamiseks kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

23.

on veendunud, et aastatuhande arengueesmärkide täitmine nõuab meetmeid maa, vee ja bioloogilise mitmekesisuse ressursside kättesaadavuse parandamiseks ning meetmeid jätkusuutliku väikeettevõtjatel põhineva põllumajanduse toetamiseks kohalikul tasandil;

| 24. | kutsub ELi üles kontrollima oma kalanduskokkulepete kokkusobivust arenguga, et need võimaldaksid igakülgselt arvestada kalapüügi sotsiaalset ja majanduslikku mõju kohalikele kogukondadele, seda eriti ELi pikaajalise valdkonnatoetuse abil ja sellise mehhanismiga, mille puhul püügilaevade omanikud kataksid õiglase osa ELi laevastiku juurdepääsuga seotud kuludest; |
| --- | --- |

24.

kutsub ELi üles kontrollima oma kalanduskokkulepete kokkusobivust arenguga, et need võimaldaksid igakülgselt arvestada kalapüügi sotsiaalset ja majanduslikku mõju kohalikele kogukondadele, seda eriti ELi pikaajalise valdkonnatoetuse abil ja sellise mehhanismiga, mille puhul püügilaevade omanikud kataksid õiglase osa ELi laevastiku juurdepääsuga seotud kuludest;

| 25. | palub ELil mitte avaldada oma kaubanduspoliitika kaudu vaestele riikidele survet avada oma tundlikud turusektorid, kui nende areng ei võimalda konkureerida maailma mastaabis õiglastel alustel, ning samal ajal edendada Euroopa Liidu kaubandusabi vaesemaid soosivat suunitlust; |
| --- | --- |

25.

palub ELil mitte avaldada oma kaubanduspoliitika kaudu vaestele riikidele survet avada oma tundlikud turusektorid, kui nende areng ei võimalda konkureerida maailma mastaabis õiglastel alustel, ning samal ajal edendada Euroopa Liidu kaubandusabi vaesemaid soosivat suunitlust;

| 26. | kutsub ELi üles seisma WTO läbirääkimiste Doha vooru õigeaegse ja arengukeskse lõpuleviimise eest; |
| --- | --- |

26.

kutsub ELi üles seisma WTO läbirääkimiste Doha vooru õigeaegse ja arengukeskse lõpuleviimise eest;

| 27. | nõuab, et kliimamuutuse riskihinnang sisalduks süstemaatiliselt kõigis poliitika planeerimise ja otsuste tegemisega seotud aspektides, sealhulgas kaubanduse, põllumajanduse ja toiduainetega kindlustatuse osas; nõuab, et nimetatud hindamise tulemusi kasutataks säästva arengu koostööpoliitika selgete suuniste sõnastamiseks; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et kliimamuutuse riskihinnang sisalduks süstemaatiliselt kõigis poliitika planeerimise ja otsuste tegemisega seotud aspektides, sealhulgas kaubanduse, põllumajanduse ja toiduainetega kindlustatuse osas; nõuab, et nimetatud hindamise tulemusi kasutataks säästva arengu koostööpoliitika selgete suuniste sõnastamiseks;

| 28. | rõhutab, et kliimamuutuse probleemile peaks tulemuslikult reageerima kogu maailma tasandil, nii et tööstusriigid võtavad vastutuse ja asuvad juhtima võitlust kasvuhoonegaaside tagajärgedega, mis hakkavad ohustama aastatuhande arengueesmärkide saavutamist, kui nendega ei tegeleta; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et kliimamuutuse probleemile peaks tulemuslikult reageerima kogu maailma tasandil, nii et tööstusriigid võtavad vastutuse ja asuvad juhtima võitlust kasvuhoonegaaside tagajärgedega, mis hakkavad ohustama aastatuhande arengueesmärkide saavutamist, kui nendega ei tegeleta;

| 29. | palub ELil ja liikmesriikidel, kes on alla kirjutanud Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokollile, järgida arengumaades läbiviidavates arenguprogrammides ja avalikes projektides osalemisel kõiki protokolli sätteid; |
| --- | --- |

29.

palub ELil ja liikmesriikidel, kes on alla kirjutanud Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokollile, järgida arengumaades läbiviidavates arenguprogrammides ja avalikes projektides osalemisel kõiki protokolli sätteid;

| 30. | on veendunud, et kaubandus võib olla majanduskasvu võimas mootor, ehkki kaubandus üksi ei saa arenguprobleeme lahendada; on arvamusel, et aeglane edasiminek Doha vooru läbirääkimistel takistab rahvusvahelise kaubandussüsteemi panust aastatuhande arengueesmärkidesse; rõhutab, et Doha vooru positiivne lõpuleviimine võiks anda panuse majanduslike stiimulite paketi loomisse ülemaailmsel tasandil; võtab teadmiseks arvukad ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) ja teiste institutsioonide uuringud, mis näitavad, et vähim arenenud maades on kaubanduse ulatuslik liberaliseerimine vaid harva aidanud vaesust püsivalt ja oluliselt vähendada ning on arengumaades, eriti Aafrika riikides, viinud kaubavahetustingimuste halvenemisele; |
| --- | --- |

30.

on veendunud, et kaubandus võib olla majanduskasvu võimas mootor, ehkki kaubandus üksi ei saa arenguprobleeme lahendada; on arvamusel, et aeglane edasiminek Doha vooru läbirääkimistel takistab rahvusvahelise kaubandussüsteemi panust aastatuhande arengueesmärkidesse; rõhutab, et Doha vooru positiivne lõpuleviimine võiks anda panuse majanduslike stiimulite paketi loomisse ülemaailmsel tasandil; võtab teadmiseks arvukad ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) ja teiste institutsioonide uuringud, mis näitavad, et vähim arenenud maades on kaubanduse ulatuslik liberaliseerimine vaid harva aidanud vaesust püsivalt ja oluliselt vähendada ning on arengumaades, eriti Aafrika riikides, viinud kaubavahetustingimuste halvenemisele;

| 31. | rõhutab arengumaade maailmamajandusse integreerimise hõlbustamiseks tehtavate pingutuste tähtsust; kinnitab, et igasuguse sidusa arengustrateegia tähtis osa on avatus kaubavahetusele ja pakkumisvõime toetamine ning et kaubandusalase tehnilise abi algatused on täiendav vahend vaesuse kaotamise ja madala arengutasemega tegelemiseks; |
| --- | --- |

31.

rõhutab arengumaade maailmamajandusse integreerimise hõlbustamiseks tehtavate pingutuste tähtsust; kinnitab, et igasuguse sidusa arengustrateegia tähtis osa on avatus kaubavahetusele ja pakkumisvõime toetamine ning et kaubandusalase tehnilise abi algatused on täiendav vahend vaesuse kaotamise ja madala arengutasemega tegelemiseks;

| 32. | tuletab meelde, et arengumaade ja vähimarenenud maade kaubandussuutlikkuse parandamine võib aidata neil omandada kaubandusega seotud oskusi ja infrastruktuuri, mida on vaja selleks, et rakendada WTO lepinguid ja neist kasu saada, laiendada oma kaubandust, kasutada ära uusi ja olemasolevaid kaubandusvõimalusi, rakendada uusi lepinguid ja kohaneda muutuva välise kaubanduskeskkonnaga; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde, et arengumaade ja vähimarenenud maade kaubandussuutlikkuse parandamine võib aidata neil omandada kaubandusega seotud oskusi ja infrastruktuuri, mida on vaja selleks, et rakendada WTO lepinguid ja neist kasu saada, laiendada oma kaubandust, kasutada ära uusi ja olemasolevaid kaubandusvõimalusi, rakendada uusi lepinguid ja kohaneda muutuva välise kaubanduskeskkonnaga;

| 33. | toetab olemasolevaid ELi ja WTO tasandi algatusi arengumaadega kauplemisel, eriti algatusi „kõik peale relvade” (EBA), GSP ja GSP+, samuti kõigis kehtivates majanduspartnerluslepingutes kokku lepitud asümmeetrilisuse põhimõtet ja üleminekuperioode, ning palub komisjonil sellist poliitikastrateegiat tugevdada; märgib, et üldiste soodustuste süsteem (GSP) annab selle kasutajatele suurema stabiilsuse ja prognoositavuse ning rohkem kaubavahetusvõimalusi; märgib, et GSP-režiimiga antakse lisasoodustusi riikidele, kes on ratifitseerinud ja tulemuslikult rakendanud kesksed rahvusvahelised konventsioonid, mis käsitlevad säästvat arengut, sotsiaalseid õigusi ja head valitsemistava; |
| --- | --- |

33.

toetab olemasolevaid ELi ja WTO tasandi algatusi arengumaadega kauplemisel, eriti algatusi „kõik peale relvade” (EBA), GSP ja GSP+, samuti kõigis kehtivates majanduspartnerluslepingutes kokku lepitud asümmeetrilisuse põhimõtet ja üleminekuperioode, ning palub komisjonil sellist poliitikastrateegiat tugevdada; märgib, et üldiste soodustuste süsteem (GSP) annab selle kasutajatele suurema stabiilsuse ja prognoositavuse ning rohkem kaubavahetusvõimalusi; märgib, et GSP-režiimiga antakse lisasoodustusi riikidele, kes on ratifitseerinud ja tulemuslikult rakendanud kesksed rahvusvahelised konventsioonid, mis käsitlevad säästvat arengut, sotsiaalseid õigusi ja head valitsemistava;

| 34. | palub komisjonil tugevdada praeguste WTO ja kahepoolsete vabakaubanduslepingute läbirääkimiste arengusisu; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil tugevdada praeguste WTO ja kahepoolsete vabakaubanduslepingute läbirääkimiste arengusisu;

| 35. | tuletab meelde, et kaubandusabi strateegia eesmärk on aidata vaestel ja haavatavatel riikidel arendada majanduse baasinfrastruktuuri ja vahendeid, mida nad vajavad kaubanduse rakendamiseks majanduskasvu ja arengu mootorina; tunneb heameelt komisjoni teadete üle, et EL on juba täitnud eesmärgi eraldada 2010. aastaks kaubandusega seotud abiks 2 miljardit eurot, kuna 2008. aastal ulatus ELi ja liikmesriikide kaubandusega seotud abi jaoks eraldatav summa kokku 2,15 miljardi euroni (1,14 miljardit eurot liikmesriikidelt ja 1,01 miljardit eurot ELilt), ning märgib, et kaalukaid tulemusi on saavutatud ka kaubandusabi laiema tegevuskava osas, mis hõlmab transporti ja energiat, tootmissektoreid ning kaubandusega seotud kohandamist; kutsub komisjoni sellegipoolest üles esitama üksikasjalikku teavet (k.a arvnäitajaid) eelarveridade kohta, mida kasutatakse kaubandusega seotud abi ja kaubandusabi rahastamiseks; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et kaubandusabi strateegia eesmärk on aidata vaestel ja haavatavatel riikidel arendada majanduse baasinfrastruktuuri ja vahendeid, mida nad vajavad kaubanduse rakendamiseks majanduskasvu ja arengu mootorina; tunneb heameelt komisjoni teadete üle, et EL on juba täitnud eesmärgi eraldada 2010. aastaks kaubandusega seotud abiks 2 miljardit eurot, kuna 2008. aastal ulatus ELi ja liikmesriikide kaubandusega seotud abi jaoks eraldatav summa kokku 2,15 miljardi euroni (1,14 miljardit eurot liikmesriikidelt ja 1,01 miljardit eurot ELilt), ning märgib, et kaalukaid tulemusi on saavutatud ka kaubandusabi laiema tegevuskava osas, mis hõlmab transporti ja energiat, tootmissektoreid ning kaubandusega seotud kohandamist; kutsub komisjoni sellegipoolest üles esitama üksikasjalikku teavet (k.a arvnäitajaid) eelarveridade kohta, mida kasutatakse kaubandusega seotud abi ja kaubandusabi rahastamiseks;

| 36. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid pööraksid rohkem tähelepanu vähimarenenud maadele ja toetaksid neid, et suurendada kogu ELi kaubandusabi rahastamise taset, mis ei ole viimasel ajal oluliselt tõusnud; on seisukohal, et kuna seoses ELi kaubandusabi tegevuskavaga muutub üha tähtsamaks piirkondlik integratsioon, tuleks intensiivistada pingutusi AKV piirkondlike kaubandusabi pakettide lõpuleviimiseks; on seisukohal, et abi tulemuslikkust saaks parandada teostades rohkem ühisanalüüse, suurendades ühiste reageerimisstrateegiate arvu ja rakendades kaubandusabi meetmeid ühiselt; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid pööraksid rohkem tähelepanu vähimarenenud maadele ja toetaksid neid, et suurendada kogu ELi kaubandusabi rahastamise taset, mis ei ole viimasel ajal oluliselt tõusnud; on seisukohal, et kuna seoses ELi kaubandusabi tegevuskavaga muutub üha tähtsamaks piirkondlik integratsioon, tuleks intensiivistada pingutusi AKV piirkondlike kaubandusabi pakettide lõpuleviimiseks; on seisukohal, et abi tulemuslikkust saaks parandada teostades rohkem ühisanalüüse, suurendades ühiste reageerimisstrateegiate arvu ja rakendades kaubandusabi meetmeid ühiselt;

| 37. | on seisukohal, et lõuna-lõuna mõõde on muutumas maailmakaubanduse kiiresti kasvavaks osaks, see võib vaeseimate riikide arengu tagamisel muutuda aina olulisemaks ning seda tuleks julgustada ja toetada; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et lõuna-lõuna mõõde on muutumas maailmakaubanduse kiiresti kasvavaks osaks, see võib vaeseimate riikide arengu tagamisel muutuda aina olulisemaks ning seda tuleks julgustada ja toetada;

III.   Esmatähtsad aastatuhande arengueesmärgid

| 38. | kutsub ELi üles säilitama sidusat ja kõikehõlmavat lähenemisviisi aastatuhande arengueesmärkidele, tunnistades, et kõik erinevad sihid ja eesmärgid on omavahel seotud, ning kehtestades miinimumnõudeid vaesuse kaotamiseks; |
| --- | --- |

38.

kutsub ELi üles säilitama sidusat ja kõikehõlmavat lähenemisviisi aastatuhande arengueesmärkidele, tunnistades, et kõik erinevad sihid ja eesmärgid on omavahel seotud, ning kehtestades miinimumnõudeid vaesuse kaotamiseks;

Tervis ja haridus

| 39. | kutsub kõiki liikmesriike ja komisjoni üles suunama vähemalt 20 % kõigist arengueesmärkide täitmiseks tehtavatest kulutustest esmatasandi tervishoiule ja haridusele, suurendama oma panust Ülemaailmsesse AIDSi, Tuberkuloosi ja Malaaria Vastu Võitlemise Fondi, suurendama teiste tervishoiusüsteemide tugevdamise programmide rahastamist ja seadma prioriteediks emade tervise ning võitluse vastsündinute suremuse vastu; |
| --- | --- |

39.

kutsub kõiki liikmesriike ja komisjoni üles suunama vähemalt 20 % kõigist arengueesmärkide täitmiseks tehtavatest kulutustest esmatasandi tervishoiule ja haridusele, suurendama oma panust Ülemaailmsesse AIDSi, Tuberkuloosi ja Malaaria Vastu Võitlemise Fondi, suurendama teiste tervishoiusüsteemide tugevdamise programmide rahastamist ja seadma prioriteediks emade tervise ning võitluse vastsündinute suremuse vastu;

| 40. | kutsub arengumaid üles kulutama tervishoiule vähemalt 15 % oma eelarvest ja parandama oma tervishoiusüsteeme; |
| --- | --- |

40.

kutsub arengumaid üles kulutama tervishoiule vähemalt 15 % oma eelarvest ja parandama oma tervishoiusüsteeme;

| 41. | kutsub ELi ja arengumaid üles laiendama tasuta juurdepääsu tervishoiule ja haridusele; |
| --- | --- |

41.

kutsub ELi ja arengumaid üles laiendama tasuta juurdepääsu tervishoiule ja haridusele;

| 42. | kutsub kõiki liikmesriike ja komisjoni üles saavutama positiivne pööre arengumaade praeguses murettekitavas seksuaal- ja reproduktiivtervise ning -õiguste valdkonnas ning toetama vabatahtlikku pereplaneerimist, turvalisi aborte, sugulisel teel levivate nakkuste ravi ja inimelusid päästvatest ravimitest ja rasestumisvastastest vahenditest koosnevate reproduktiivtervise alaste vahendite, sealhulgas kondoomide kättesaadavust; |
| --- | --- |

42.

kutsub kõiki liikmesriike ja komisjoni üles saavutama positiivne pööre arengumaade praeguses murettekitavas seksuaal- ja reproduktiivtervise ning -õiguste valdkonnas ning toetama vabatahtlikku pereplaneerimist, turvalisi aborte, sugulisel teel levivate nakkuste ravi ja inimelusid päästvatest ravimitest ja rasestumisvastastest vahenditest koosnevate reproduktiivtervise alaste vahendite, sealhulgas kondoomide kättesaadavust;

| 43. | palub komisjoni, liikmesriike ja arengumaid käsitleda aastatuhande arengueesmärke nr 5 (emade tervishoiu parandamine), nr 4 (laste suremus) ja nr 6 (HIV/AIDS, malaaria ja tuberkuloos) järjepideval ja terviklikul moel, koos aastatuhande arengueesmärgiga nr 3 (sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine); |
| --- | --- |

43.

palub komisjoni, liikmesriike ja arengumaid käsitleda aastatuhande arengueesmärke nr 5 (emade tervishoiu parandamine), nr 4 (laste suremus) ja nr 6 (HIV/AIDS, malaaria ja tuberkuloos) järjepideval ja terviklikul moel, koos aastatuhande arengueesmärgiga nr 3 (sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine);

| 44. | nõuab, et riiklikes ja piirkondlikes strateegiadokumentides rõhutataks vajadust õigusaktide järele, mis võitleksid naiste vastu suunatud vägivalla ja diskrimineerimise vastu, edendaksid naiste osalemist otsustamisprotsessis ning rõhutaksid veelgi vajadust sootundliku poliitika järele; |
| --- | --- |

44.

nõuab, et riiklikes ja piirkondlikes strateegiadokumentides rõhutataks vajadust õigusaktide järele, mis võitleksid naiste vastu suunatud vägivalla ja diskrimineerimise vastu, edendaksid naiste osalemist otsustamisprotsessis ning rõhutaksid veelgi vajadust sootundliku poliitika järele;

| 45. | kordab, et EL peaks toetama neid arengumaid, kes kasutavad TRIPS-lepingus sisalduvaid soodustussätteid, et pakkuda kohalike rahvatervise programmide raames mõistliku hinnaga ravimeid; rõhutab, et vabakaubanduslepingud ei tohi kahjustada leppeid, mis tagavad geneeriliste ravimite kättesaadavuse; |
| --- | --- |

45.

kordab, et EL peaks toetama neid arengumaid, kes kasutavad TRIPS-lepingus sisalduvaid soodustussätteid, et pakkuda kohalike rahvatervise programmide raames mõistliku hinnaga ravimeid; rõhutab, et vabakaubanduslepingud ei tohi kahjustada leppeid, mis tagavad geneeriliste ravimite kättesaadavuse;

Haavatavad rühmad

| 46. | kutsub ELi üles suunama vähemalt poole abist vähimarenenud riikidele, keskendudes nende maade kõige tõsisematele abivajajatele, eriti naistele, lastele ja puuetega inimestele, ning pidama arenguabi strateegia väljaarendamisel rohkem silmas haavatavate rühmade huve; |
| --- | --- |

46.

kutsub ELi üles suunama vähemalt poole abist vähimarenenud riikidele, keskendudes nende maade kõige tõsisematele abivajajatele, eriti naistele, lastele ja puuetega inimestele, ning pidama arenguabi strateegia väljaarendamisel rohkem silmas haavatavate rühmade huve;

| 47. | väljendab seoses sellega toetust komisjoni ettepanekule suunata AKV programmide 2010. aastal toimuva vaheläbivaatamise raames rahastamine ümber riikidesse, kus aastatuhande arengueesmärkide täitmine edeneb kõige aeglasemalt; |
| --- | --- |

47.

väljendab seoses sellega toetust komisjoni ettepanekule suunata AKV programmide 2010. aastal toimuva vaheläbivaatamise raames rahastamine ümber riikidesse, kus aastatuhande arengueesmärkide täitmine edeneb kõige aeglasemalt;

| 48. | kutsub ELi ja arengumaid üles pöörama erilist tähelepanu vähemuste kaitsele ning nõuab kindlalt, et EL lisaks oma rahvusvahelistesse lepingutesse inimõiguste ja mittediskrimineerimise võõrandamatud klauslid, muu hulgas diskrimineerimise kohta soo, rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse ja seksuaalse sättumuse alusel ja HIV/AIDSi põdevate inimeste suhtes; |
| --- | --- |

48.

kutsub ELi ja arengumaid üles pöörama erilist tähelepanu vähemuste kaitsele ning nõuab kindlalt, et EL lisaks oma rahvusvahelistesse lepingutesse inimõiguste ja mittediskrimineerimise võõrandamatud klauslid, muu hulgas diskrimineerimise kohta soo, rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse ja seksuaalse sättumuse alusel ja HIV/AIDSi põdevate inimeste suhtes;

Näljahädast pääsemine

| 49. | kutsub ELi ja partnerriikide valitsusi üles suurendama investeeringuid põllumajandusse ja toiduainetega kindlustatusse sellisel tasemel, mis tagaks kõigi inimeste pääsemise näljahädast, pidades silmas eriti kõige pakilisemaid näljaprobleemide lahendamise, väiketalupidajate toetamise ja sotsiaalse kaitse tagamise programme; |
| --- | --- |

49.

kutsub ELi ja partnerriikide valitsusi üles suurendama investeeringuid põllumajandusse ja toiduainetega kindlustatusse sellisel tasemel, mis tagaks kõigi inimeste pääsemise näljahädast, pidades silmas eriti kõige pakilisemaid näljaprobleemide lahendamise, väiketalupidajate toetamise ja sotsiaalse kaitse tagamise programme;

| 50. | kutsub komisjoni üles toetama maaomandit kui vahendit vaesuse vähendamiseks ja toiduga kindlustatuse tagamiseks, tugevdades omandiõigusi ja lihtsustades põllumajandustootjate, väikeettevõtjate ja kohalike kogukondade juurdepääsu krediidile; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles toetama maaomandit kui vahendit vaesuse vähendamiseks ja toiduga kindlustatuse tagamiseks, tugevdades omandiõigusi ja lihtsustades põllumajandustootjate, väikeettevõtjate ja kohalike kogukondade juurdepääsu krediidile;

Inimväärne töö

| 51. | väljendab sügavat muret (eelkõige Aafrikas toimuva) põllumaade kokkuostmise pärast valitsuste toetusel tegutsevate välisinvestorite poolt, mis võib ohustada kohalikku toiduainetega kindlustatust ning põhjustada tõsiseid ja ulatuslikke negatiivseid tagajärgi arengumaades; nõuab tungivalt, et ÜRO ja EL tegeleksid põllumaade kokkuostmise kahjuliku mõju probleemiga (sh väikeste põllumajandustootjate maa sundvõõrandamine ning maa ja vee mittesäästev kasutus), tunnistades elanikkonna õigust omada kontrolli põllumaa ja teiste eluliselt oluliste loodusvarade üle; |
| --- | --- |

51.

väljendab sügavat muret (eelkõige Aafrikas toimuva) põllumaade kokkuostmise pärast valitsuste toetusel tegutsevate välisinvestorite poolt, mis võib ohustada kohalikku toiduainetega kindlustatust ning põhjustada tõsiseid ja ulatuslikke negatiivseid tagajärgi arengumaades; nõuab tungivalt, et ÜRO ja EL tegeleksid põllumaade kokkuostmise kahjuliku mõju probleemiga (sh väikeste põllumajandustootjate maa sundvõõrandamine ning maa ja vee mittesäästev kasutus), tunnistades elanikkonna õigust omada kontrolli põllumaa ja teiste eluliselt oluliste loodusvarade üle;

| 52. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama laste töö vastaseks võitluseks tehtavaid jõupingutusi, toetades selleks konkreetseid programme ning võttes seda põhimõtet arvesse arengupoliitika ning rahvusvahelise kaubanduse suunistes; |
| --- | --- |

52.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama laste töö vastaseks võitluseks tehtavaid jõupingutusi, toetades selleks konkreetseid programme ning võttes seda põhimõtet arvesse arengupoliitika ning rahvusvahelise kaubanduse suunistes;

| 53. | kutsub ELi ja arengumaade valitsusi üles jõuliselt toetama ILO ülemaailmset töökohtade pakti ja rakendama tulemuslikult inimväärse töö tagamise suuniste kõiki aspekte; |
| --- | --- |

53.

kutsub ELi ja arengumaade valitsusi üles jõuliselt toetama ILO ülemaailmset töökohtade pakti ja rakendama tulemuslikult inimväärse töö tagamise suuniste kõiki aspekte;

| 54. | kutsub komisjoni üles teostama arengumaade töötajate sotsiaalsete õiguste kaitse, ühiskondliku dialoogi ja põhiliste töönormide alast järelevalvet ning vajadusel looma ergutussüsteemi ja kohaldama sanktsioone kaubanduslepingute ja kõigi muude võimalike vahendite kaudu; |
| --- | --- |

54.

kutsub komisjoni üles teostama arengumaade töötajate sotsiaalsete õiguste kaitse, ühiskondliku dialoogi ja põhiliste töönormide alast järelevalvet ning vajadusel looma ergutussüsteemi ja kohaldama sanktsioone kaubanduslepingute ja kõigi muude võimalike vahendite kaudu;

IV.   Valitsemistava

| 55. | kutsub Maailmapanka ja IMFi üles tagama esindamata rahvastele senisest õiglasemat hääleõigust, kindlustades laenuandjatele ja -saajatele lühikeses perspektiivis võrdse hääleõiguse ning selle, et laenamisega ei rikuta Pariisis ja Accras kokku lepitud omavastutuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

55.

kutsub Maailmapanka ja IMFi üles tagama esindamata rahvastele senisest õiglasemat hääleõigust, kindlustades laenuandjatele ja -saajatele lühikeses perspektiivis võrdse hääleõiguse ning selle, et laenamisega ei rikuta Pariisis ja Accras kokku lepitud omavastutuse põhimõtteid;

| 56. | kutsub IMFi üles parandama väikese sissetulekuga riikide juurdepääsu oma kontsessioonide rahastutele ning suurendama väikese sissetulekuga riikide vajaduste alusel neile tehtavaid arvestusühikute eraldisi; |
| --- | --- |

56.

kutsub IMFi üles parandama väikese sissetulekuga riikide juurdepääsu oma kontsessioonide rahastutele ning suurendama väikese sissetulekuga riikide vajaduste alusel neile tehtavaid arvestusühikute eraldisi;

| 57. | kavatseb EIP välislaenude mandaadi tulevase läbivaatamise ühisotsuses tagada, et EIP täidab oma arengualased kohustused, ja kohandada EIP vahendid täpsemalt arengumaade vajadustele, sh vastastikku kasulikuks vaesemaid soosivaks laenutegevuseks; |
| --- | --- |

57.

kavatseb EIP välislaenude mandaadi tulevase läbivaatamise ühisotsuses tagada, et EIP täidab oma arengualased kohustused, ja kohandada EIP vahendid täpsemalt arengumaade vajadustele, sh vastastikku kasulikuks vaesemaid soosivaks laenutegevuseks;

| 58. | kutsub kõiki liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles tagama, et ÜRO jääks ka edaspidi valitsemistavade ja vaesusega seotud küsimuste esmaseks ülemaailmseks foorumiks; |
| --- | --- |

58.

kutsub kõiki liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles tagama, et ÜRO jääks ka edaspidi valitsemistavade ja vaesusega seotud küsimuste esmaseks ülemaailmseks foorumiks;

| 59. | kutsub ELi ja Aafrika Liidu ametivõime üles investeerima uut poliitilist tahet ELi Aafrika strateegia arendamisse ja eraldama konkreetseid rahalisi vahendeid, mis võimaldaksid selle väljaarendamisest saavutada maksimaalset kasu; |
| --- | --- |

59.

kutsub ELi ja Aafrika Liidu ametivõime üles investeerima uut poliitilist tahet ELi Aafrika strateegia arendamisse ja eraldama konkreetseid rahalisi vahendeid, mis võimaldaksid selle väljaarendamisest saavutada maksimaalset kasu;

| 60. | kutsub ELi ja rahvusvahelist üldsust üles edendama ja toetama demokraatiat, rahu, õigusriigi põhimõtet ja korruptsioonivaba administratsiooni arengumaades; |
| --- | --- |

60.

kutsub ELi ja rahvusvahelist üldsust üles edendama ja toetama demokraatiat, rahu, õigusriigi põhimõtet ja korruptsioonivaba administratsiooni arengumaades;

| 61. | kutsub ELi ja rahvusvahelist üldsust üles tegema erakorralisi jõupingutusi arengumaade avaliku halduse toetamiseks, et konkreetselt võidelda korruptsiooniga ning luua läbipaistev, erapooletu ja õiglane halduskeskkond, tunnistades samal ajal ka valitsusväliste osaliste ja kodanikuühiskonna olulist rolli; |
| --- | --- |

61.

kutsub ELi ja rahvusvahelist üldsust üles tegema erakorralisi jõupingutusi arengumaade avaliku halduse toetamiseks, et konkreetselt võidelda korruptsiooniga ning luua läbipaistev, erapooletu ja õiglane halduskeskkond, tunnistades samal ajal ka valitsusväliste osaliste ja kodanikuühiskonna olulist rolli;

| 62. | kutsub kõiki arengumaid üles võimalikult kiiresti ühinema ÜRO korruptsioonivastase konventsiooniga, astuma praktilisi samme selle sätete tõhusaks rakendamiseks ning looma vahendid edusammude järgimiseks; |
| --- | --- |

62.

kutsub kõiki arengumaid üles võimalikult kiiresti ühinema ÜRO korruptsioonivastase konventsiooniga, astuma praktilisi samme selle sätete tõhusaks rakendamiseks ning looma vahendid edusammude järgimiseks;

| 63. | tunnistab, et arengumaadel on maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise ennetamiseks vaja parandada rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid, et saavutada seeläbi paremat ülemaailmset fiskaaljuhtimist; |
| --- | --- |

63.

tunnistab, et arengumaadel on maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise ennetamiseks vaja parandada rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid, et saavutada seeläbi paremat ülemaailmset fiskaaljuhtimist;

| 64. | kutsub arengumaid üles kaasama oma parlamente, kohalikke omavalitsusi, kodanikuühiskonda ja muid valitsusväliseid osalisi poliitika väljatöötamise ja rakendamise kõikidel etappidel; |
| --- | --- |

64.

kutsub arengumaid üles kaasama oma parlamente, kohalikke omavalitsusi, kodanikuühiskonda ja muid valitsusväliseid osalisi poliitika väljatöötamise ja rakendamise kõikidel etappidel;

| 65. | palub arenguriikidel ja eriti suurimatel ELi abi saajatel tugevdada hea valitsemistava järgimist kõigis avalikes asjades, eriti saadud abi haldamisel, ja nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kõik vajalikud meetmed abi tõhusa ja läbipaistva kasutamise tagamiseks; |
| --- | --- |

65.

palub arenguriikidel ja eriti suurimatel ELi abi saajatel tugevdada hea valitsemistava järgimist kõigis avalikes asjades, eriti saadud abi haldamisel, ja nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kõik vajalikud meetmed abi tõhusa ja läbipaistva kasutamise tagamiseks;

| 66. | tunnistab olulist seost julgeoleku ja arengu vahel ning märgib murega, et ELi naabruses ja ka kaugemal olevate külmutatud konfliktide rahumeelseks lahendamiseks on tehtud vähe edusamme, ning nõuab tungivalt, et EL vaataks läbi oma antud valdkonnas tehtud jõupingutused; |
| --- | --- |

66.

tunnistab olulist seost julgeoleku ja arengu vahel ning märgib murega, et ELi naabruses ja ka kaugemal olevate külmutatud konfliktide rahumeelseks lahendamiseks on tehtud vähe edusamme, ning nõuab tungivalt, et EL vaataks läbi oma antud valdkonnas tehtud jõupingutused;

| 67. | kutsub ELi üles pidama põhjalikku ja konstruktiivset dialoogi kõigi traditsiooniliste ja uute abiandjatega, et tagada aastatuhande arengueesmärkide täitmine ülemaailmses plaanis ja selles esmase prioriteedina vaesuse vähendamine; |
| --- | --- |

67.

kutsub ELi üles pidama põhjalikku ja konstruktiivset dialoogi kõigi traditsiooniliste ja uute abiandjatega, et tagada aastatuhande arengueesmärkide täitmine ülemaailmses plaanis ja selles esmase prioriteedina vaesuse vähendamine;

*

* *

| 68. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

68.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.

---

(1)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(2)  Nõukogu 15. mai 2007 aasta järeldused 9558/2007.

(3)  KOM(2005)0134 lõplik.

(4)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

(5)  KOM(2010)0159 lõplik.

(6)  Kohtuasi C-155/07, Euroopa Parlament v. Euroopa Liidu Nõukogu, ELT C 327, 20.12.2008, lk 2.

(7)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 316.

(8)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 232.

(9)  ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 62.

(10)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 15.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0089.

(12)  „Abi tõhususe kava: euroopaliku lähenemise eelised”, Euroopa Komisjon, oktoober 2009.

(13)  „Migrantide rahaülekannete trendid 2009”, Maailmapank, november 2009.

(14)  „Euroopa ettepanek Kopenhaageni kokkuleppeks: kliimamuutuste vastu võitlemise rahvusvahelise rahastamise suurendamine” (KOM(2009)0475).

(15)  „Ujumine vastuvoolu: kuidas arengumaad kriisiga toime tulevad”, Maailmapank, märts 2009.

(16)  Professor Guttorm Schjelderup kuulamisel Euroopa Parlamendis 10. novembril 2009.

(17)  Andmed esilekutsutud abordi kohta kogu maailmas, Maailma Terviseorganisatsioon ja Guttmacher Institute, 2007.

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/57 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/57

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010EL 2020

P7_TA(2010)0223

Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta resolutsioon ELi 2020. aasta strateegia kohta

2011/C 236 E/08

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 11. veebruaril 2010 toimunud Euroopa Ülemkogu mitteametlikku kohtumist;

võttes arvesse komisjoni algatatud ELi 2020. aasta strateegiat käsitlevat avalikku arutelu ja selle tulemusi (SEK(2010)0116);

võttes arvesse komisjoni hinnangut Lissaboni strateegia kohta (SEK(2010)0114);

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu dokumenti „Seitse sammu Euroopa majanduskasvu ja tööhõive strateegia elluviimiseks”;

võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et endiselt sügava finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi tõttu on pandud suured lootused sellele, et Euroopa Ülemkogu kiidab uue Euroopa 2020. aasta strateegia 2010. aasta juunis heaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et endiselt sügava finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi tõttu on pandud suured lootused sellele, et Euroopa Ülemkogu kiidab uue Euroopa 2020. aasta strateegia 2010. aasta juunis heaks;

| B. | arvestades, et mitmed liikmesriigid seisavad endiselt silmitsi kasvava töötusega, mis võib juhul, kui selle osas ei võeta keskpikas perspektiivis piisavaid poliitilisi meetmeid, mõjutada ELis kuni 28 miljonit inimest, põhjustades seeläbi raskeid inimlikke ja sotsiaalprobleeme; arvestades, et kriisi tõttu on kadunud miljoneid töökohti ja on süvenenud töökohtade ebakindlus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mitmed liikmesriigid seisavad endiselt silmitsi kasvava töötusega, mis võib juhul, kui selle osas ei võeta keskpikas perspektiivis piisavaid poliitilisi meetmeid, mõjutada ELis kuni 28 miljonit inimest, põhjustades seeläbi raskeid inimlikke ja sotsiaalprobleeme; arvestades, et kriisi tõttu on kadunud miljoneid töökohti ja on süvenenud töökohtade ebakindlus;

| C. | arvestades, et kliimamuutus, bioloogilise mitmekesisuse kadumine ning loodusressursside ammendumine nõuavad tungivalt säästvamat tootmist, jaotamist ja tarbimist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kliimamuutus, bioloogilise mitmekesisuse kadumine ning loodusressursside ammendumine nõuavad tungivalt säästvamat tootmist, jaotamist ja tarbimist;

| D. | arvestades, et komisjoni teatis ja nõukogu avaldused ELi 2020. aasta strateegia sisu aspektide, nt põhieesmärkide, suurprojektide ettepanekute, kitsaskohtade ja näitajate kohta on olnud väga üldsõnalised ning et komisjonil on seetõttu vaja kiiresti teha ettepanekud üksikasjalikumate kavade kohta, et täpsustada, kuidas neid algatusi edukalt ellu viia, ning need parlamendile esitada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjoni teatis ja nõukogu avaldused ELi 2020. aasta strateegia sisu aspektide, nt põhieesmärkide, suurprojektide ettepanekute, kitsaskohtade ja näitajate kohta on olnud väga üldsõnalised ning et komisjonil on seetõttu vaja kiiresti teha ettepanekud üksikasjalikumate kavade kohta, et täpsustada, kuidas neid algatusi edukalt ellu viia, ning need parlamendile esitada;

| E. | arvestades, et tulemuste saavutamiseks tuleb Euroopa ülesanded ja kohustused jagada tasakaalustatult Euroopa, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi juhtimise vahel, mis kõik peavad olema parima kvaliteediga ja aruandluskohustusega, ning kõik muutuste tegelikud taganttõukajad – äriühingud ja ülikoolid koostöös piirkondlike asutuste ja kodanikuühiskonnaga – peaksid uues mehhanismis kõige tähtsamat osa etendama; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tulemuste saavutamiseks tuleb Euroopa ülesanded ja kohustused jagada tasakaalustatult Euroopa, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi juhtimise vahel, mis kõik peavad olema parima kvaliteediga ja aruandluskohustusega, ning kõik muutuste tegelikud taganttõukajad – äriühingud ja ülikoolid koostöös piirkondlike asutuste ja kodanikuühiskonnaga – peaksid uues mehhanismis kõige tähtsamat osa etendama;

| F. | arvestades, et on oluline võtta arvesse demograafilist kriisi ja selle tagajärgi ning et tulevasi põlvkondi ei tohi ohverdada, et säilitada eelmisele põlvkonnale tema hüved, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et on oluline võtta arvesse demograafilist kriisi ja selle tagajärgi ning et tulevasi põlvkondi ei tohi ohverdada, et säilitada eelmisele põlvkonnale tema hüved,

Üldised märkused

| 1. | väljendab pettumust 26. märtsil 2010 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokku lepitud ELi 2020. aasta strateegia peamiste punktide üle; nõuab, et Euroopa Ülemkogu võtaks praegusest kriisist õppust ja kujundaks tõeliselt ettenägeliku, ambitsioonika ja järjekindla strateegia; |
| --- | --- |

1.

väljendab pettumust 26. märtsil 2010 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokku lepitud ELi 2020. aasta strateegia peamiste punktide üle; nõuab, et Euroopa Ülemkogu võtaks praegusest kriisist õppust ja kujundaks tõeliselt ettenägeliku, ambitsioonika ja järjekindla strateegia;

| 2. | nõuab, et ELi 2020. aasta strateegia eesmärgiks oleks avaram poliitiline kontseptsioon tulevasest EList kui konkurentsivõimelisest, sotsiaalsest ja jätkusuutlikust liidust, mille poliitika keskmes on inimesed ja keskkonna kaitsmine; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et ELi 2020. aasta strateegia eesmärgiks oleks avaram poliitiline kontseptsioon tulevasest EList kui konkurentsivõimelisest, sotsiaalsest ja jätkusuutlikust liidust, mille poliitika keskmes on inimesed ja keskkonna kaitsmine;

| 3. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid suurendama oma majandustulemusi, võttes kasutusele struktuurireformid, et vähendada avalikke kulutusi ja bürokraatiat, anda kodanikele rohkem volitusi, julgustada ettevõtlust ja innovatsiooni, muuta õigusaktid VKE-sõbralikumaks ning anda inimestele võimalus kasutada oma potentsiaali maksimaalselt; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et liikmesriigid peaksid suurendama oma majandustulemusi, võttes kasutusele struktuurireformid, et vähendada avalikke kulutusi ja bürokraatiat, anda kodanikele rohkem volitusi, julgustada ettevõtlust ja innovatsiooni, muuta õigusaktid VKE-sõbralikumaks ning anda inimestele võimalus kasutada oma potentsiaali maksimaalselt;

| 4. | tõdeb, et selleks, et euro kriisile ei järgneks pikaajaline majandusseisak, peaks liit korraga ellu viima nii jätkusuutliku majanduskasvu kiirendamise strateegiat kui ka reforme, mille eesmärgiks on taastada konkurentsivõime ja seda tõsta; |
| --- | --- |

4.

tõdeb, et selleks, et euro kriisile ei järgneks pikaajaline majandusseisak, peaks liit korraga ellu viima nii jätkusuutliku majanduskasvu kiirendamise strateegiat kui ka reforme, mille eesmärgiks on taastada konkurentsivõime ja seda tõsta;

| 5. | taunib asjaolu, et Euroopa Ülemkogu järeldustes ei arvestata sellega, et uues ELi 2020. aasta strateegias peaks täielikult kajastuma juba toimuv habras taastumisprotsess, milleks tuleks kujundada järjekindel poliitika ja integreerida makromajandus täielikult strateegiasse, et vajalik eelarve konsolideerimine ei kahjustaks strateegia elluviimist; |
| --- | --- |

5.

taunib asjaolu, et Euroopa Ülemkogu järeldustes ei arvestata sellega, et uues ELi 2020. aasta strateegias peaks täielikult kajastuma juba toimuv habras taastumisprotsess, milleks tuleks kujundada järjekindel poliitika ja integreerida makromajandus täielikult strateegiasse, et vajalik eelarve konsolideerimine ei kahjustaks strateegia elluviimist;

| 6. | taunib asjaolu, et parlamendi kui Euroopa kodanikke esindava institutsiooniga ei konsulteeritud näitajate osas, mis on ELi 2020. aasta strateegia riikliku reformikava aluseks; nõuab tungivalt, et nõukogu kiidaks ELi 2020. aasta strateegia põhielemendid oma juuni kohtumisel heaks, kuid nõuab, et ülemkogu ei võtaks lõplikke otsuseid ELi 2020. aasta strateegia põhimeetmete, eesmärkide ja näitajate kohta vastu enne põhjalikku konsulteerimist parlamendiga; asub eelnevaga kooskõlas seisukohale, et strateegia määratlemisse ja rakendamisse tuleb aktiivselt kaasata riikide parlamendid, piirkonnad, omavalitsused, tööturu osapooled ja valitsusvälised organisatsioonid; |
| --- | --- |

6.

taunib asjaolu, et parlamendi kui Euroopa kodanikke esindava institutsiooniga ei konsulteeritud näitajate osas, mis on ELi 2020. aasta strateegia riikliku reformikava aluseks; nõuab tungivalt, et nõukogu kiidaks ELi 2020. aasta strateegia põhielemendid oma juuni kohtumisel heaks, kuid nõuab, et ülemkogu ei võtaks lõplikke otsuseid ELi 2020. aasta strateegia põhimeetmete, eesmärkide ja näitajate kohta vastu enne põhjalikku konsulteerimist parlamendiga; asub eelnevaga kooskõlas seisukohale, et strateegia määratlemisse ja rakendamisse tuleb aktiivselt kaasata riikide parlamendid, piirkonnad, omavalitsused, tööturu osapooled ja valitsusvälised organisatsioonid;

Kitsaskohad ja põhieesmärgid

| 7. | võtab teadmiseks viis peamist eesmärki, mis Euroopa Ülemkogu püstitas seoses tööhõive määra, uurimis- ja arendustegevuse, kasvuhoonegaaside heite, haridustaseme ja sotsiaalse kaasatusega; rõhutab, et need põhieesmärgid tuleks sõnastada järjekindla ja jätkusuutliku arengustrateegia raames, mis ühendaks majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika kavad; |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks viis peamist eesmärki, mis Euroopa Ülemkogu püstitas seoses tööhõive määra, uurimis- ja arendustegevuse, kasvuhoonegaaside heite, haridustaseme ja sotsiaalse kaasatusega; rõhutab, et need põhieesmärgid tuleks sõnastada järjekindla ja jätkusuutliku arengustrateegia raames, mis ühendaks majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika kavad;

Ühtse turu taaskäivitamine

| 8. | rõhutab, et ühtne turg on üks peamine Euroopa majanduskasvu vedureid ning vajab ikka veel täielikku lõpuleviimist; märgib ka, et teatavate takistuste säilimine, mis ei luba isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumist, nõuab edasisi pingutusi kõikidelt Euroopa institutsioonidelt, et luua õiglasem, parem, konkurentsivõimelisem ja tõhusam ühtne turg; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et ühtne turg on üks peamine Euroopa majanduskasvu vedureid ning vajab ikka veel täielikku lõpuleviimist; märgib ka, et teatavate takistuste säilimine, mis ei luba isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumist, nõuab edasisi pingutusi kõikidelt Euroopa institutsioonidelt, et luua õiglasem, parem, konkurentsivõimelisem ja tõhusam ühtne turg;

| 9. | rõhutab, et oluline on hoida vabaturg ja juurdepääs maailmaturule poliitika keskmes ning vältida liikumist protektsionismi suunas, sest innovaatilised ettevõtjad ja ettevõtted saavad areneda vabal maailmaturul; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et oluline on hoida vabaturg ja juurdepääs maailmaturule poliitika keskmes ning vältida liikumist protektsionismi suunas, sest innovaatilised ettevõtjad ja ettevõtted saavad areneda vabal maailmaturul;

| 10. | rõhutab, et siseturu lõpuleviimiseks ning selle paremaks omaksvõtmiseks kodanike poolt on vaja jõulisemaid algatusi; tunneb seetõttu heameelt Mario Monti aruande üle, mis sarnaselt Euroopa Parlamendi 20. mai 2010. aasta resolutsiooniga sisaldab huvitavaid ettepanekuid konsensuse saavutamiseks ja tugevama ühtse turu loomiseks (2); |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et siseturu lõpuleviimiseks ning selle paremaks omaksvõtmiseks kodanike poolt on vaja jõulisemaid algatusi; tunneb seetõttu heameelt Mario Monti aruande üle, mis sarnaselt Euroopa Parlamendi 20. mai 2010. aasta resolutsiooniga sisaldab huvitavaid ettepanekuid konsensuse saavutamiseks ja tugevama ühtse turu loomiseks (2);

| 11. | usub, et tõhusa ühtse turu loomiseks peab komisjon koostama selge poliitiliste prioriteetide loetelu, võttes vastu „Ühtse turu akti”, mis hõlmaks nii õigusloomega seotud kui ka mitteseotud algatusi, mille eesmärk on luua kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus; |
| --- | --- |

11.

usub, et tõhusa ühtse turu loomiseks peab komisjon koostama selge poliitiliste prioriteetide loetelu, võttes vastu „Ühtse turu akti”, mis hõlmaks nii õigusloomega seotud kui ka mitteseotud algatusi, mille eesmärk on luua kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus;

VKEd sotsiaalses turumajanduses

| 12. | rõhutab, et EL peaks motiveerima ja julgustama VKEsid ja ettevõtlust, sest nad etendavad töökohtade säilitamises ja loomises ülitähtsat osa, lihtsustama haldus- ja regulatiivkoormust ja -eeskirju, et VKEd saaksid vabamalt müüa oma tooteid ja teenuseid üle 500 miljonile tarbijale, kes moodustavad ELi ühtse turu, ning seeläbi kiiremini areneda, ning et EL peaks veelgi vähendama bürokraatiat; rõhutab ka, kui oluline on poliitiliste pingutuste abil kõigil tasanditel saavutada väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” täielik rakendamine; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et EL peaks motiveerima ja julgustama VKEsid ja ettevõtlust, sest nad etendavad töökohtade säilitamises ja loomises ülitähtsat osa, lihtsustama haldus- ja regulatiivkoormust ja -eeskirju, et VKEd saaksid vabamalt müüa oma tooteid ja teenuseid üle 500 miljonile tarbijale, kes moodustavad ELi ühtse turu, ning seeläbi kiiremini areneda, ning et EL peaks veelgi vähendama bürokraatiat; rõhutab ka, kui oluline on poliitiliste pingutuste abil kõigil tasanditel saavutada väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” täielik rakendamine;

| 13. | rõhutab, et VKEd on sotsiaalse turumajanduse selgroog ja töökohtade loojad ning täidavad majandus- ja jätkusuutliku kasvu elavdamisel väga olulist rolli ning et seetõttu tuleks esmatähtsaks pidada reformialaseid pingutusi, näiteks VKE-sõbralikud õigusaktid, millega luuakse soodne keskkond uutele ettevõtjatele, ergutatakse ettevõtlust ja muudetakse rahastamine kättesaadavamaks; on ka seisukohal, et ELi 2020. aasta strateegia peaks hõlmama eesmärke ja algatusi, mis stimuleeriksid omakapitali ja riskikapitali keskmise taseme suurendamist ettevõtetes; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et VKEd on sotsiaalse turumajanduse selgroog ja töökohtade loojad ning täidavad majandus- ja jätkusuutliku kasvu elavdamisel väga olulist rolli ning et seetõttu tuleks esmatähtsaks pidada reformialaseid pingutusi, näiteks VKE-sõbralikud õigusaktid, millega luuakse soodne keskkond uutele ettevõtjatele, ergutatakse ettevõtlust ja muudetakse rahastamine kättesaadavamaks; on ka seisukohal, et ELi 2020. aasta strateegia peaks hõlmama eesmärke ja algatusi, mis stimuleeriksid omakapitali ja riskikapitali keskmise taseme suurendamist ettevõtetes;

| 14. | märgib, et mikroettevõtted võivad sageli olla abiks tööpuuduse vähendamisel ning et ettevõtte loomine on sageli viis, kuidas ühiskonna inertsusest hoolimata edukas olla, et VKEde arengu esimeseks eeltingimuseks on nende suutlikkus saada oma tegevuse jaoks piisavat rahastamist ning et VKEde arengu muudeks eeltingimusteks on tagatismehhanismide säilitamine VKEdele, dünaamilised teisesed turud ja Euroopas majandustegevust edendav pangandussektor; |
| --- | --- |

14.

märgib, et mikroettevõtted võivad sageli olla abiks tööpuuduse vähendamisel ning et ettevõtte loomine on sageli viis, kuidas ühiskonna inertsusest hoolimata edukas olla, et VKEde arengu esimeseks eeltingimuseks on nende suutlikkus saada oma tegevuse jaoks piisavat rahastamist ning et VKEde arengu muudeks eeltingimusteks on tagatismehhanismide säilitamine VKEdele, dünaamilised teisesed turud ja Euroopas majandustegevust edendav pangandussektor;

Tööhõive eesmärk

| 15. | kordab, et kvaliteetne tööhõive peaks olema 2020. aasta strateegia keskne prioriteet ning et suurem tähelepanu hästi toimivale tööturule ja sotsiaalsetele tingimustele on tööhõivetulemuste parandamisel keskne küsimus; nõuab seetõttu uut tegevuskava inimväärse töö edendamiseks, töötajate õiguste tagamiseks kogu ELis ja töötingimuste parandamiseks; |
| --- | --- |

15.

kordab, et kvaliteetne tööhõive peaks olema 2020. aasta strateegia keskne prioriteet ning et suurem tähelepanu hästi toimivale tööturule ja sotsiaalsetele tingimustele on tööhõivetulemuste parandamisel keskne küsimus; nõuab seetõttu uut tegevuskava inimväärse töö edendamiseks, töötajate õiguste tagamiseks kogu ELis ja töötingimuste parandamiseks;

| 16. | on seisukohal, et uues strateegias tuleb panna palju rohkem rõhku inimväärsele tööle, sealhulgas võitlusele deklareerimata töö vastu, ning tagada, et tööturule pääseksid praegu sealt kõrvale jäetud inimesed; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et uues strateegias tuleb panna palju rohkem rõhku inimväärsele tööle, sealhulgas võitlusele deklareerimata töö vastu, ning tagada, et tööturule pääseksid praegu sealt kõrvale jäetud inimesed;

| 17. | on seisukohal, et uues strateegias tuleks soodustada sellise tööturu arengut, millega parandatakse inimeste stiimulit töötada ja töötingimusi ning suurendatakse ühtlasi tööandjate motivatsiooni töötajaid palgata ja hoida; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et uues strateegias tuleks soodustada sellise tööturu arengut, millega parandatakse inimeste stiimulit töötada ja töötingimusi ning suurendatakse ühtlasi tööandjate motivatsiooni töötajaid palgata ja hoida;

Teadusuuringute eesmärk

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid säilitaksid eesmärgi kasutada uurimis- ja arendustegevuseks 3 % oma SKPst; kutsub liikmesriike üles paremini ära kasutama ühtekuuluvuspoliitika fondide ning uurimis- ja arendustegevuse fondide võimalikku koostoimet ning tagama, et nende vahendite abil saavutatakse selline innovatsioon, mis pakub ühiskonnale reaalset kasu; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid säilitaksid eesmärgi kasutada uurimis- ja arendustegevuseks 3 % oma SKPst; kutsub liikmesriike üles paremini ära kasutama ühtekuuluvuspoliitika fondide ning uurimis- ja arendustegevuse fondide võimalikku koostoimet ning tagama, et nende vahendite abil saavutatakse selline innovatsioon, mis pakub ühiskonnale reaalset kasu;

| 19. | rõhutab, et suured teadus- ja arendusprojektid, tähtsad energiainfrastruktuuri investeeringud, ELi uus kosmosepoliitika pädevus, samuti ELi innovatsioonipoliitika nõuavad ELilt kindlat, usaldusväärset ja püsivat rahalist toetust, et saavutada liidu peamised 2020. aasta eesmärgid; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et suured teadus- ja arendusprojektid, tähtsad energiainfrastruktuuri investeeringud, ELi uus kosmosepoliitika pädevus, samuti ELi innovatsioonipoliitika nõuavad ELilt kindlat, usaldusväärset ja püsivat rahalist toetust, et saavutada liidu peamised 2020. aasta eesmärgid;

| 20. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa peab veelgi suurendama oma potentsiaali seoses oskustööliste, teaduse, teadusuuringute ja tehnoloogiaga ning selle kaudu ka oma innovatsioonivõimet, mis on konkurentsivõime oluline komponent, ning see teadmiste kolmnurk peab jääma ELi 2020. aasta strateegia keskmesse; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa peab veelgi suurendama oma potentsiaali seoses oskustööliste, teaduse, teadusuuringute ja tehnoloogiaga ning selle kaudu ka oma innovatsioonivõimet, mis on konkurentsivõime oluline komponent, ning see teadmiste kolmnurk peab jääma ELi 2020. aasta strateegia keskmesse;

| 21. | on seisukohal, et Euroopa teadusuuringute tõhusamaks muutmiseks on oluline täiustada olemasolevaid struktuure ning luua rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni soodustav keskkond nii avalikus kui ka erasektoris; palub komisjonil pakkuda välja praktilisi meetmeid, et parandada rahastamise kättesaadavust, eeskätt riskikapitali kättesaadavust; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et Euroopa teadusuuringute tõhusamaks muutmiseks on oluline täiustada olemasolevaid struktuure ning luua rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni soodustav keskkond nii avalikus kui ka erasektoris; palub komisjonil pakkuda välja praktilisi meetmeid, et parandada rahastamise kättesaadavust, eeskätt riskikapitali kättesaadavust;

Kliima ja energiaga seotud eesmärgid

| 22. | mõistab hukka asjaolu, et Euroopa Ülemkogu peamised eesmärgid kasvuhoonegaaside heidete, taastuvenergia ja energiatõhususe osas ei ole piisavalt kõrged ega ole suunatud eestvedaja positsiooni saavutamisele maailmas, mis on silmitsi kliimamuutusega ja loodusressursside hävitamisega ning mille ökosüsteem on kokkuvarisemise äärel; nõuab seetõttu, et ELis võetakse viivitamatult ja ühekorraga vastu järgmised siduvad eesmärgid:






  a) | eesmärk vähendada kasvuhoonegaase 2020. aastaks 30 % võrra ning vähendada neid pikemas perspektiivis veelgi rohkem, kui ka teised riigid on valmis vastavaid meetmeid võtma; |
| --- | --- | --- |

22.

mõistab hukka asjaolu, et Euroopa Ülemkogu peamised eesmärgid kasvuhoonegaaside heidete, taastuvenergia ja energiatõhususe osas ei ole piisavalt kõrged ega ole suunatud eestvedaja positsiooni saavutamisele maailmas, mis on silmitsi kliimamuutusega ja loodusressursside hävitamisega ning mille ökosüsteem on kokkuvarisemise äärel; nõuab seetõttu, et ELis võetakse viivitamatult ja ühekorraga vastu järgmised siduvad eesmärgid:

a)

eesmärk vähendada kasvuhoonegaase 2020. aastaks 30 % võrra ning vähendada neid pikemas perspektiivis veelgi rohkem, kui ka teised riigid on valmis vastavaid meetmeid võtma;

| b) | ressursside tõhusama kasutamise eesmärk; |
| --- | --- |

b)

ressursside tõhusama kasutamise eesmärk;

| c) | energiatarbimise vähendamine 20 % ning taastuvenergia osakaalu suurendamine aastaks 2020 vähemalt 20 %, eemaldades samal ajal tehnilised ja mittetehnilised takistused säästva taastuvenergia edasiselt arendamiselt, mis on esimene samm, et luua 2050. aastaks CO2 heiteta, suuremas osas taastuvenergial põhinev ülitõhus majandus; |
| --- | --- |

c)

energiatarbimise vähendamine 20 % ning taastuvenergia osakaalu suurendamine aastaks 2020 vähemalt 20 %, eemaldades samal ajal tehnilised ja mittetehnilised takistused säästva taastuvenergia edasiselt arendamiselt, mis on esimene samm, et luua 2050. aastaks CO2 heiteta, suuremas osas taastuvenergial põhinev ülitõhus majandus;

| d) | mõõdetavad eesmärgid bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste vähenemise peatamiseks ning nende taastamiseks 2020. aastaks, kui võimalik; |
| --- | --- |

d)

mõõdetavad eesmärgid bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste vähenemise peatamiseks ning nende taastamiseks 2020. aastaks, kui võimalik;

Haridusega seotud eesmärgid

| 23. | võtab teadmiseks hariduse täiustamise kui peaeesmärgi; mõistab hukka arvuliselt väljendatud eesmärkide puudumise ja nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu seaks eesmärgiks 100 %-lise keskhariduse saavutamise ning selged kvalitatiivsed eesmärgid ja näitajad alg- ja keskhariduse osas; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks hariduse täiustamise kui peaeesmärgi; mõistab hukka arvuliselt väljendatud eesmärkide puudumise ja nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu seaks eesmärgiks 100 %-lise keskhariduse saavutamise ning selged kvalitatiivsed eesmärgid ja näitajad alg- ja keskhariduse osas;

| 24. | palub liikmesriikidel kehtestada komisjoni teatises Euroopa 2020. aasta strateegia kohta sätestatud kõrged eesmärgid, milleks on, et 2020. aastaks oleks koolist väljalangemise protsent vähenenud allapoole 10 % igas vanuserühmas ning vähemalt 40 % elanikkonnast omaks kõrgharidust või sellele vastavat haridustaset; |
| --- | --- |

24.

palub liikmesriikidel kehtestada komisjoni teatises Euroopa 2020. aasta strateegia kohta sätestatud kõrged eesmärgid, milleks on, et 2020. aastaks oleks koolist väljalangemise protsent vähenenud allapoole 10 % igas vanuserühmas ning vähemalt 40 % elanikkonnast omaks kõrgharidust või sellele vastavat haridustaset;

| 25. | rõhutab vajadust tugeva elukestva õppe poliitika järele, mis toetaks õppimisvõimalusi ning elukestvat õpet kogu tööelu vältel; juhib tähelepanu sellele, et tööturul aktiivsete inimeste arvu on vaja säilitada ning tuleb tugevdada sotsiaalset kaasatust; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust tugeva elukestva õppe poliitika järele, mis toetaks õppimisvõimalusi ning elukestvat õpet kogu tööelu vältel; juhib tähelepanu sellele, et tööturul aktiivsete inimeste arvu on vaja säilitada ning tuleb tugevdada sotsiaalset kaasatust;

Vaesusega seotud eesmärk

| 26. | nõuab, et ELi 2020. aasta strateegia sisaldaks eesmärki vähendada ELis vaesust poole võrra ja juhib tähelepanu sellele, et enamik praegu vaesuses või vaesuse ohus elavatest eurooplastest on naised, eeskätt vanemad naised, sisserännanud naised, üksikemad ja hooldajad; |
| --- | --- |

26.

nõuab, et ELi 2020. aasta strateegia sisaldaks eesmärki vähendada ELis vaesust poole võrra ja juhib tähelepanu sellele, et enamik praegu vaesuses või vaesuse ohus elavatest eurooplastest on naised, eeskätt vanemad naised, sisserännanud naised, üksikemad ja hooldajad;

| 27. | tunneb heameelt Euroopa Ülemkogu ettepanekute üle lugeda esmatähtsaks sotsiaalset kaasatust, eriti vaesuse vähendamise teel, ja rõhutab vajadust selgete eesmärkide ja algatuste järele; peab seda eesmärki üheks ELi 2020. aasta strateegia põhieesmärgiks; nõuab ambitsioonikat pikaajalist vaesusevastast strateegiat, millel oleks kaugeleulatuvad eesmärgid vaesuse vähendamiseks, sotsiaalseks kaasamiseks, – sealhulgas naiste, laste ja eakate – ning töötajate vaesuse vastu võitlemiseks; rõhutab vajadust seada eesmärk töötute leibkondade arvu vähendamiseks; |
| --- | --- |

27.

tunneb heameelt Euroopa Ülemkogu ettepanekute üle lugeda esmatähtsaks sotsiaalset kaasatust, eriti vaesuse vähendamise teel, ja rõhutab vajadust selgete eesmärkide ja algatuste järele; peab seda eesmärki üheks ELi 2020. aasta strateegia põhieesmärgiks; nõuab ambitsioonikat pikaajalist vaesusevastast strateegiat, millel oleks kaugeleulatuvad eesmärgid vaesuse vähendamiseks, sotsiaalseks kaasamiseks, – sealhulgas naiste, laste ja eakate – ning töötajate vaesuse vastu võitlemiseks; rõhutab vajadust seada eesmärk töötute leibkondade arvu vähendamiseks;

Sooline võrdõiguslikkus

| 28. | mõistab hukka asjaolu, et Euroopa Ülemkogu püstitatud peamised eesmärgid ei sisalda soolist võrdõiguslikkust; nõuab soolise võrdõiguslikkuse programmi, et kaotada praegune meeste ja naiste palgavahe ning tagada naiste täielik osalemine tööturul ja poliitikas, edendades samas naiste karjäärivõimalusi; rõhutab vajadust paremate tingimuste järele töö- ja pereelu ühildamiseks; |
| --- | --- |

28.

mõistab hukka asjaolu, et Euroopa Ülemkogu püstitatud peamised eesmärgid ei sisalda soolist võrdõiguslikkust; nõuab soolise võrdõiguslikkuse programmi, et kaotada praegune meeste ja naiste palgavahe ning tagada naiste täielik osalemine tööturul ja poliitikas, edendades samas naiste karjäärivõimalusi; rõhutab vajadust paremate tingimuste järele töö- ja pereelu ühildamiseks;

Suurprojektid

Suurprojekt: „Innovatiivne liit”

| 29. | on seisukohal, et uue suurprojekti „Innovatiivne liit” edukas rakendamine on oluline, et kiirendada teadmistepõhist majandust; palub komisjonil suurendada kogu rahastamispaketti, mis on ühenduse eelarves ette nähtud teadus- ja uuendustegevusele; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et uue suurprojekti „Innovatiivne liit” edukas rakendamine on oluline, et kiirendada teadmistepõhist majandust; palub komisjonil suurendada kogu rahastamispaketti, mis on ühenduse eelarves ette nähtud teadus- ja uuendustegevusele;

| 30. | rõhutab, kui oluline on lihtsustada uurimis- ja arendustegevuse rahastamist ning vähendada bürokraatiat, et teadmispõhised ettevõtted saaksid olla võimalikult tõhusad ning et saaks soodustada uute töökohtade loomist; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, kui oluline on lihtsustada uurimis- ja arendustegevuse rahastamist ning vähendada bürokraatiat, et teadmispõhised ettevõtted saaksid olla võimalikult tõhusad ning et saaks soodustada uute töökohtade loomist;

| 31. | nõuab tungivalt, et komisjon parandaks innovatsiooni tingimusi nt ühtse ELi patendi kehtestamise abil; väidab, et headest kavatsustest lähtuvad programmid, mille eesmärk on suurendada konkurentsivõimet ja kujundada säästvat majandust, ei toimi korralikult, ning arvab, et VKEsid, ülikoole ja rahvusvahelisi ettevõtteid tuleks julgustada Euroopa programmides osalema; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et komisjon parandaks innovatsiooni tingimusi nt ühtse ELi patendi kehtestamise abil; väidab, et headest kavatsustest lähtuvad programmid, mille eesmärk on suurendada konkurentsivõimet ja kujundada säästvat majandust, ei toimi korralikult, ning arvab, et VKEsid, ülikoole ja rahvusvahelisi ettevõtteid tuleks julgustada Euroopa programmides osalema;

| 32. | on seisukohal, et tuleks püstitada selged eesmärgid VKEde rahastamisvahenditele, et tagada digitaalne koostalitlusvõime ja ligipääsetavus, ning need eesmärgid peaksid olema selgelt seotud ökoinnovatsiooni eesmärkidega; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et tuleks püstitada selged eesmärgid VKEde rahastamisvahenditele, et tagada digitaalne koostalitlusvõime ja ligipääsetavus, ning need eesmärgid peaksid olema selgelt seotud ökoinnovatsiooni eesmärkidega;

| 33. | on seisukohal, et innovatsiooni edendamisel ei ole ära kasutatud avalike hangete märkimisväärset potentsiaali; seetõttu nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid rõhutaksid innovaatilise avaliku hanke tähtsust uurimis- ja arendustegevuse eesmärkide täitmisel, rolli, mida see mängib uurimistegevusel põhinevate VKEde tegevuse stimuleerimisel, ning selle potentsiaali kvaliteetsete avalike teenuste tagamisel ja kliimamuutusega seotud eesmärkide täitmisel; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et innovatsiooni edendamisel ei ole ära kasutatud avalike hangete märkimisväärset potentsiaali; seetõttu nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid rõhutaksid innovaatilise avaliku hanke tähtsust uurimis- ja arendustegevuse eesmärkide täitmisel, rolli, mida see mängib uurimistegevusel põhinevate VKEde tegevuse stimuleerimisel, ning selle potentsiaali kvaliteetsete avalike teenuste tagamisel ja kliimamuutusega seotud eesmärkide täitmisel;

Suurprojekt: „Noorte liikuvus”

| 34. | rõhutab, et parlament on samuti seadnud noored 2011. aasta eelarves üheks prioriteediks ning on selgelt väljendanud oma tahet rahaliselt toetada kõigi selle valdkonna suurimaid programme; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et parlament on samuti seadnud noored 2011. aasta eelarves üheks prioriteediks ning on selgelt väljendanud oma tahet rahaliselt toetada kõigi selle valdkonna suurimaid programme;

| 35. | toonitab, et noorte suure tööpuuduse probleemiga tegelemiseks tuleks rohkem tähelepanu pöörata koolitus- ja töövõimaluste tagamisele kõigile noortele, noorte esimese töökoha saamise künniste vähendamisele ja ELi kavade loomisele, mis edendavad noorte ettevõtlust hariduse kõikides etappides; |
| --- | --- |

35.

toonitab, et noorte suure tööpuuduse probleemiga tegelemiseks tuleks rohkem tähelepanu pöörata koolitus- ja töövõimaluste tagamisele kõigile noortele, noorte esimese töökoha saamise künniste vähendamisele ja ELi kavade loomisele, mis edendavad noorte ettevõtlust hariduse kõikides etappides;

| 36. | on seisukohal, et kõrgharidus on majandus- ja sotsiaalse arengu ning innovatsiooni ja majanduskasvu oluline vedur ja seetõttu tuleks rohkem tähelepanu pöörata Bologna protsessi järelmeetmetele ja sellele, et liikmesriigid rakendaksid kokkulepitud põhimõtteid kogu Euroopa kõrgharidusruumis; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et kõrgharidus on majandus- ja sotsiaalse arengu ning innovatsiooni ja majanduskasvu oluline vedur ja seetõttu tuleks rohkem tähelepanu pöörata Bologna protsessi järelmeetmetele ja sellele, et liikmesriigid rakendaksid kokkulepitud põhimõtteid kogu Euroopa kõrgharidusruumis;

Suurprojekt: „Euroopa digitaalne tegevuskava”

| 37. | väljendab heameelt komisjoni sihikindlate ettepanekute üle digitaalse tegevuskava kohta ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid need algatused täies mahus; |
| --- | --- |

37.

väljendab heameelt komisjoni sihikindlate ettepanekute üle digitaalse tegevuskava kohta ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid need algatused täies mahus;

| 38. | rõhutab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia mõõtmatut potentsiaali töökohtade loomisel ja selle keskset rolli Euroopa kujundamisel ressursse ja energiat säästvalt kasutavaks majanduseks; juhib tähelepanu sellele, et sektorisisene konkurents soodustab innovatsiooni, ning rõhutab, kui vajalikud on konkurentsile rajatud ning uutele osalistele avatud turud, mis hõlbustavad uue ja innovaatilise tehnoloogia kasutuselevõttu; rõhutab, kuivõrd tähtis on jätkata pingutusi, et võimaldada kõigile kodanikele ja tarbijatele kõiki piirkondi hõlmavat kiiret paikset ja mobiilset lairibaühendust õiglastel tingimustel ja konkurentsivõimeliste hindadega, sõltumata asukohast; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama kõiki kättesaadavaid poliitilisi vahendeid, et saavutada lairibaühendus kõigi Euroopa kodanike jaoks, sealhulgas riiklikud sihtmärgid, mis käsitlevad lairiba- ja kiiret internetiühendust, samuti eriprogramme, et parandada laste arvutioskust, kasutades selleks koolis olevaid arvuteid; |
| --- | --- |

38.

rõhutab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia mõõtmatut potentsiaali töökohtade loomisel ja selle keskset rolli Euroopa kujundamisel ressursse ja energiat säästvalt kasutavaks majanduseks; juhib tähelepanu sellele, et sektorisisene konkurents soodustab innovatsiooni, ning rõhutab, kui vajalikud on konkurentsile rajatud ning uutele osalistele avatud turud, mis hõlbustavad uue ja innovaatilise tehnoloogia kasutuselevõttu; rõhutab, kuivõrd tähtis on jätkata pingutusi, et võimaldada kõigile kodanikele ja tarbijatele kõiki piirkondi hõlmavat kiiret paikset ja mobiilset lairibaühendust õiglastel tingimustel ja konkurentsivõimeliste hindadega, sõltumata asukohast; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama kõiki kättesaadavaid poliitilisi vahendeid, et saavutada lairibaühendus kõigi Euroopa kodanike jaoks, sealhulgas riiklikud sihtmärgid, mis käsitlevad lairiba- ja kiiret internetiühendust, samuti eriprogramme, et parandada laste arvutioskust, kasutades selleks koolis olevaid arvuteid;

| 39. | märgib, et Euroopa digitaalne tegevuskava avaldab tugevat mõju kultuuri, meedia ja hariduse valdkonnas ning seetõttu on vaja pigem integreeritud, mitte killustatud meetodeid; peab äärmiselt oluliseks, et digitaalse tegevuskavaga seotud poliitikaalgatustes pöörataks lisaks siseturgu puudutavatele, majanduslikele ja tehnilistele kaalutlustele tähelepanu ka uue meedia mõjule (näiteks kohustuses edendada e-oskusi) ja online-teabe sisule; |
| --- | --- |

39.

märgib, et Euroopa digitaalne tegevuskava avaldab tugevat mõju kultuuri, meedia ja hariduse valdkonnas ning seetõttu on vaja pigem integreeritud, mitte killustatud meetodeid; peab äärmiselt oluliseks, et digitaalse tegevuskavaga seotud poliitikaalgatustes pöörataks lisaks siseturgu puudutavatele, majanduslikele ja tehnilistele kaalutlustele tähelepanu ka uue meedia mõjule (näiteks kohustuses edendada e-oskusi) ja online-teabe sisule;

| 40. | on siiski seisukohal, et liikmesriikide killustatud eeskirjad takistavad praegu digitaalteenuste vaba liikumist; |
| --- | --- |

40.

on siiski seisukohal, et liikmesriikide killustatud eeskirjad takistavad praegu digitaalteenuste vaba liikumist;

| 41. | on seisukohal, et ka loovsektor mängib digikeskkonnas olulist rolli, edendades ELi kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et ka loovsektor mängib digikeskkonnas olulist rolli, edendades ELi kultuurilist mitmekesisust;

Suurprojekt: „Ressursitõhus Euroopa”

| 42. | on seisukohal, et ELi 2020. aasta strateegia keskkonnaaspektid on üldiselt liiga nõrgad ning neid tuleb tugevdada; nõuab tungivalt, et strateegia peamistesse eesmärkidesse lisataks selged ja mõõdetavad keskkonnaalased eesmärgid, rõhuga bioloogilise mitmekesisuse kadumise peatamisele; |
| --- | --- |

42.

on seisukohal, et ELi 2020. aasta strateegia keskkonnaaspektid on üldiselt liiga nõrgad ning neid tuleb tugevdada; nõuab tungivalt, et strateegia peamistesse eesmärkidesse lisataks selged ja mõõdetavad keskkonnaalased eesmärgid, rõhuga bioloogilise mitmekesisuse kadumise peatamisele;

| 43. | on seisukohal, et ELi 2020. aasta strateegia tuleb suunata liidu pikaajaliste eesmärkide saavutamisele, milleks on vähendada 2050. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 80 % võrra, suurendades selleks eelkõige energiatõhusust ja vähendades jäätmeid, et parandada Euroopa konkurentsiolukorda ning säästa kulusid; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et ELi 2020. aasta strateegia tuleb suunata liidu pikaajaliste eesmärkide saavutamisele, milleks on vähendada 2050. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 80 % võrra, suurendades selleks eelkõige energiatõhusust ja vähendades jäätmeid, et parandada Euroopa konkurentsiolukorda ning säästa kulusid;

| 44. | on seisukohal, et ressursside säästvam kasutamine peaks olema esmatähtis kogu strateegia raames ja erilist tähelepanu tuleb pöörata üha kerkiva naftahinna mõjule ning haruldaste metallide piiratud kogustele, sest need on väga olulised elektroonikatööstuses üldiselt ning eelkõige elektriautode akude tootmises; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et ressursside säästvam kasutamine peaks olema esmatähtis kogu strateegia raames ja erilist tähelepanu tuleb pöörata üha kerkiva naftahinna mõjule ning haruldaste metallide piiratud kogustele, sest need on väga olulised elektroonikatööstuses üldiselt ning eelkõige elektriautode akude tootmises;

| 45. | on seisukohal, et innovatsiooni tuleb aktiivselt ergutada, et saavutada keskkonnaseisundi parandamise, ressursside tõhusa kasutuse ja kulusäästlikkuse eesmärgid, ja usub, et kõige tõhusamad vahendid sellise innovatsiooni edendamiseks on kehtestada eesmärgid õigusaktidega ning võtta reguleerivad meetmed; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et innovatsiooni tuleb aktiivselt ergutada, et saavutada keskkonnaseisundi parandamise, ressursside tõhusa kasutuse ja kulusäästlikkuse eesmärgid, ja usub, et kõige tõhusamad vahendid sellise innovatsiooni edendamiseks on kehtestada eesmärgid õigusaktidega ning võtta reguleerivad meetmed;

| 46. | on arvamusel, et ELi struktuurifondide jaotamise eeskirju tuleb kohandada, et võtta arvesse vajadust edendada innovatsiooni, mis vähendab kulusid ning parandab ressursside kasutust; |
| --- | --- |

46.

on arvamusel, et ELi struktuurifondide jaotamise eeskirju tuleb kohandada, et võtta arvesse vajadust edendada innovatsiooni, mis vähendab kulusid ning parandab ressursside kasutust;

Suurprojekt: „Puhas ja tõhus energia”

| 47. | rõhutab, et säästvad tootmisprotsessid koos ressursside tõhusa kasutamisega, integreeritud energiapoliitikaga ja taastuvate energiaallikate edasise arendamisega ei aita ELil mitte ainult saavutada kliima- ja energiaeesmärke, vaid ka säilitada tugev tootmisbaas Euroopas ning parandada konkurentsivõimet, suurendada kasvu ja tööhõivet; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et säästvad tootmisprotsessid koos ressursside tõhusa kasutamisega, integreeritud energiapoliitikaga ja taastuvate energiaallikate edasise arendamisega ei aita ELil mitte ainult saavutada kliima- ja energiaeesmärke, vaid ka säilitada tugev tootmisbaas Euroopas ning parandada konkurentsivõimet, suurendada kasvu ja tööhõivet;

| 48. | taunib asjaolu, et ELi 2020. aasta strateegias ei püüta töötada välja tõeliselt ühist Euroopa energiapoliitikat; rõhutab, et kuigi toimiv siseturg on Euroopa põhieesmärk ja kiiresti tuleb rakendada kolmandat energiapaketti, kahjustab Euroopa energiapoliitika selle aspekti liigne rõhutamine teist kahte eesmärki, milleks on säästev areng ja varustuskindlus; tuletab meelde, et siseturgu ei saa käsitleda välismõõtmest lahus ja Euroopal on vaja ühist energiapoliitikat, et mõjutada tõeliselt energiavarustuse kindlust, kliimamuutust ja energia kättesaadavust taskukohase hinnaga; |
| --- | --- |

48.

taunib asjaolu, et ELi 2020. aasta strateegias ei püüta töötada välja tõeliselt ühist Euroopa energiapoliitikat; rõhutab, et kuigi toimiv siseturg on Euroopa põhieesmärk ja kiiresti tuleb rakendada kolmandat energiapaketti, kahjustab Euroopa energiapoliitika selle aspekti liigne rõhutamine teist kahte eesmärki, milleks on säästev areng ja varustuskindlus; tuletab meelde, et siseturgu ei saa käsitleda välismõõtmest lahus ja Euroopal on vaja ühist energiapoliitikat, et mõjutada tõeliselt energiavarustuse kindlust, kliimamuutust ja energia kättesaadavust taskukohase hinnaga;

| 49. | juhib tähelepanu asjaolule, et energiatõhusus ei ole üksnes kõige tulusam vahend kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ja energiajulgeoleku suurendamiseks, vaid võib ka luua 2020. aastaks märkimisväärsel arvul töökohti; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles seadma energiatõhususe ELi tegevuskavas olulisele kohale, ka eelarvet silmas pidades; konkreetsemalt nõuab kehtivate õigusaktide täielikumat rakendamist ning uue Euroopa tõhususe tegevuskava põhjaliku ettepaneku õigeaegset esitamist, sealhulgas energiateenuste direktiivi läbivaatamist ja siduva energiatõhususe eesmärgi seadmist; |
| --- | --- |

49.

juhib tähelepanu asjaolule, et energiatõhusus ei ole üksnes kõige tulusam vahend kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ja energiajulgeoleku suurendamiseks, vaid võib ka luua 2020. aastaks märkimisväärsel arvul töökohti; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles seadma energiatõhususe ELi tegevuskavas olulisele kohale, ka eelarvet silmas pidades; konkreetsemalt nõuab kehtivate õigusaktide täielikumat rakendamist ning uue Euroopa tõhususe tegevuskava põhjaliku ettepaneku õigeaegset esitamist, sealhulgas energiateenuste direktiivi läbivaatamist ja siduva energiatõhususe eesmärgi seadmist;

| 50. | märgib, et energeetika infrastruktuuri on vaja teha suuri investeeringuid nii 2020. aastani kui ka pärast seda, et toime tulla kliimamuutusega; need investeeringud peaksid hõlmama ka üleeuroopalise energiavõrgu korrastamist (supervõrk ja nn arukas võrk), rohelisi transpordikoridore, võrguühendusi, Galileo projekti lõpuleviimist, loodussäästlikke tehnoloogiaid, e-tervishoidu, üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) programmi ning vaba ja õiglast juurdepääsu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale ja lairibaühendusele; lisaks on oluline kujundada lõplikult välja energia siseturg ja julgustada liikmesriike rakendama kiiresti kolmandat energiapaketti, et ergutada majanduskasvu, turu avanemist, parandada tarbijakaitset ja edendada ELi energiavarustuse kindlust; peab ülimalt vajalikuks järgida neid algatusi, et stimuleerida energia siseturgu ja integreerida taastuvate energiaallikate suurenevat osakaalu, aga ka selleks, et arendada suuri infrastruktuuriprojekte kolmandates riikides, eriti Vahemere ja Euraasia piirkonnas; märgib, et taastuvad energiaallikad on parimad omamaised energiaallikad meie maailmajaos, ja seepärast nõuab ambitsioonikaid rakendusmeetmeid, et täita liikmesriikide kohustused taastuvenergia vallas; |
| --- | --- |

50.

märgib, et energeetika infrastruktuuri on vaja teha suuri investeeringuid nii 2020. aastani kui ka pärast seda, et toime tulla kliimamuutusega; need investeeringud peaksid hõlmama ka üleeuroopalise energiavõrgu korrastamist (supervõrk ja nn arukas võrk), rohelisi transpordikoridore, võrguühendusi, Galileo projekti lõpuleviimist, loodussäästlikke tehnoloogiaid, e-tervishoidu, üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) programmi ning vaba ja õiglast juurdepääsu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale ja lairibaühendusele; lisaks on oluline kujundada lõplikult välja energia siseturg ja julgustada liikmesriike rakendama kiiresti kolmandat energiapaketti, et ergutada majanduskasvu, turu avanemist, parandada tarbijakaitset ja edendada ELi energiavarustuse kindlust; peab ülimalt vajalikuks järgida neid algatusi, et stimuleerida energia siseturgu ja integreerida taastuvate energiaallikate suurenevat osakaalu, aga ka selleks, et arendada suuri infrastruktuuriprojekte kolmandates riikides, eriti Vahemere ja Euraasia piirkonnas; märgib, et taastuvad energiaallikad on parimad omamaised energiaallikad meie maailmajaos, ja seepärast nõuab ambitsioonikaid rakendusmeetmeid, et täita liikmesriikide kohustused taastuvenergia vallas;

| 51. | juhib tähelepanu sellele, et liit peab investeerima tõhusamalt olemasolevasse transpordiinfrastruktuuri, näiteks TEN-T võrkudesse, et kiirendada töökohtade loomist, parandada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning luua säästev ja koostalitlusvõimeline transpordisüsteem; nõuab transpordiliikide koosmõju ja logistika arukat kasutamist, kuna transpordisektori CO2-heite vähendamiseks ja sektori säästvaks muutmiseks on vaja innovatsiooni, uusi tehnoloogiaid ja rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

51.

juhib tähelepanu sellele, et liit peab investeerima tõhusamalt olemasolevasse transpordiinfrastruktuuri, näiteks TEN-T võrkudesse, et kiirendada töökohtade loomist, parandada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning luua säästev ja koostalitlusvõimeline transpordisüsteem; nõuab transpordiliikide koosmõju ja logistika arukat kasutamist, kuna transpordisektori CO2-heite vähendamiseks ja sektori säästvaks muutmiseks on vaja innovatsiooni, uusi tehnoloogiaid ja rahalisi vahendeid;

Suurprojekt: „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”

| 52. | toetab jõuliselt tööstuspoliitikat, millega luua parim keskkond tugeva, konkurentsivõimelise ja mitmekülgse tööstuse aluse arendamiseks Euroopas; tervitab ja rõhutab asjaolu, et niisugune poliitika hõlmab kogu tööstussektorit tervikuna ja selle peamine eesmärk on luua õiged raamtingimused; |
| --- | --- |

52.

toetab jõuliselt tööstuspoliitikat, millega luua parim keskkond tugeva, konkurentsivõimelise ja mitmekülgse tööstuse aluse arendamiseks Euroopas; tervitab ja rõhutab asjaolu, et niisugune poliitika hõlmab kogu tööstussektorit tervikuna ja selle peamine eesmärk on luua õiged raamtingimused;

| 53. | nõuab Euroopa tööstuselt jätkusuutliku tööstuspoliitika kaudu massiivseid ja kiireid muutusi, mis oleksid suunatud keskkonnahoidlike töökohtade loomisele, samuti ressursside kasutamise tõhususe parandamist; usub, et Euroopa tööstuse säästev areng eeldab intensiivset dialoogi töötajatega, kordab, et see üleminek nõuab meetmeid, et aidata töötajatel minna üle uuele keskkonnasäästlikule majandusele; |
| --- | --- |

53.

nõuab Euroopa tööstuselt jätkusuutliku tööstuspoliitika kaudu massiivseid ja kiireid muutusi, mis oleksid suunatud keskkonnahoidlike töökohtade loomisele, samuti ressursside kasutamise tõhususe parandamist; usub, et Euroopa tööstuse säästev areng eeldab intensiivset dialoogi töötajatega, kordab, et see üleminek nõuab meetmeid, et aidata töötajatel minna üle uuele keskkonnasäästlikule majandusele;

| 54. | juhib tähelepanu asjaolule, et ELi 2020. aasta strateegias tuleks avalikustada säästvale, energiatõusale majandusele ülemineku kulud ja kasu ning märgib, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peavad aitama tööstusel struktuurimuutustega kohaneda; |
| --- | --- |

54.

juhib tähelepanu asjaolule, et ELi 2020. aasta strateegias tuleks avalikustada säästvale, energiatõusale majandusele ülemineku kulud ja kasu ning märgib, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peavad aitama tööstusel struktuurimuutustega kohaneda;

| 55. | kordab parlamendi nõuet tagada piisav rahastamine, et toetada vähese süsihappegaasiheitega puhtaid, säästvaid ja tõhusaid energiatehnoloogiaid, see rahaline toetus peaks moodustama ELi eelarvest kokku vähemalt 2 miljardit eurot aastas ja seda tuleks alates 2010. aastast maksta lisaks seitsmendale raamprogrammile ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammile; nõuab sellega seoses, et komisjon ja liikmesriigid koostaksid kiiresti rahastamiskohustuste ajakava, et tagada 2010. aastast alates Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) algatuste ja neid täiendavate algatuste rahastamine; |
| --- | --- |

55.

kordab parlamendi nõuet tagada piisav rahastamine, et toetada vähese süsihappegaasiheitega puhtaid, säästvaid ja tõhusaid energiatehnoloogiaid, see rahaline toetus peaks moodustama ELi eelarvest kokku vähemalt 2 miljardit eurot aastas ja seda tuleks alates 2010. aastast maksta lisaks seitsmendale raamprogrammile ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammile; nõuab sellega seoses, et komisjon ja liikmesriigid koostaksid kiiresti rahastamiskohustuste ajakava, et tagada 2010. aastast alates Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) algatuste ja neid täiendavate algatuste rahastamine;

Suurprojekt: „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”

| 56. | peab oluliseks pöörata tähelepanu Euroopa vähenevale konkurentsivõimele globaalses mastaabis; pidades silmas pikaajalist perspektiivi, peab vajalikuks vaadata kriisist kaugemale ja uurida võimalusi rakendada Euroopas kavasid, mis võimaldavad oskustööliste rännet ja takistavad ajude äravoolu Euroopast; |
| --- | --- |

56.

peab oluliseks pöörata tähelepanu Euroopa vähenevale konkurentsivõimele globaalses mastaabis; pidades silmas pikaajalist perspektiivi, peab vajalikuks vaadata kriisist kaugemale ja uurida võimalusi rakendada Euroopas kavasid, mis võimaldavad oskustööliste rännet ja takistavad ajude äravoolu Euroopast;

| 57. | on seisukohal, et võitlus noorte tööpuuduse vastu ning oskuste ja turuvajaduste vastavusse viimine peaksid olema kesksel kohal, ning sellega seoses tuleb lihtsustada tudengite ja teadlaste piiriülest liikuvust ja edendada praktikaprogramme, et suurendada Euroopa kõrgharidusasutuste rahvusvahelist atraktiivsust; on seisukohal, et hariduse tähtsustamine peaks saama ELi 2020. aasta strateegias konkreetse vormi ning tervitab komisjoni algatust lisada ELi 2020. aasta strateegiasse konkreetsed eesmärgid hariduse vallas; |
| --- | --- |

57.

on seisukohal, et võitlus noorte tööpuuduse vastu ning oskuste ja turuvajaduste vastavusse viimine peaksid olema kesksel kohal, ning sellega seoses tuleb lihtsustada tudengite ja teadlaste piiriülest liikuvust ja edendada praktikaprogramme, et suurendada Euroopa kõrgharidusasutuste rahvusvahelist atraktiivsust; on seisukohal, et hariduse tähtsustamine peaks saama ELi 2020. aasta strateegias konkreetse vormi ning tervitab komisjoni algatust lisada ELi 2020. aasta strateegiasse konkreetsed eesmärgid hariduse vallas;

| 58. | kutsub liikmesriike, nõukogu, komisjoni ja parlamenti üles võtma aasta lõpuks vastu ambitsioonika keskkonnasõbralike töökohtade strateegia, milles määratletakse raamtingimused senisest jätkusutlikuma, oskustel ja uuenduslikkusel põhineva majanduse tööhõivepotentsiaali kasutamiseks ning tagatakse, et sellisele majandusele üleminekut toetatakse koolituse, elukestva õppe ja sotsiaalkindlustusega kõigile; |
| --- | --- |

58.

kutsub liikmesriike, nõukogu, komisjoni ja parlamenti üles võtma aasta lõpuks vastu ambitsioonika keskkonnasõbralike töökohtade strateegia, milles määratletakse raamtingimused senisest jätkusutlikuma, oskustel ja uuenduslikkusel põhineva majanduse tööhõivepotentsiaali kasutamiseks ning tagatakse, et sellisele majandusele üleminekut toetatakse koolituse, elukestva õppe ja sotsiaalkindlustusega kõigile;

Suurprojekt: „Euroopa vaesusevastase võitluse platvorm”

| 59. | tervitab komisjoni ettepanekut esitada vaesusevastase võitluse platvorm, kuid rõhutab, et vaesusevastast võitlust tuleb hoogustada; on seisukohal, et selles osas peaks ELi 2020. aasta strateegia kindlasti sisaldama ambitsioonikaid eesmärke ebavõrdsuse vähendamiseks ning täpsemalt vaeste ja rikaste vahelise lõhe vähendamiseks; leiab seega, et vaesust tuleb mõõta suhtelise vaesusena, aitamaks kindlaks määrata neid, keda ähvardab tõrjutus; |
| --- | --- |

59.

tervitab komisjoni ettepanekut esitada vaesusevastase võitluse platvorm, kuid rõhutab, et vaesusevastast võitlust tuleb hoogustada; on seisukohal, et selles osas peaks ELi 2020. aasta strateegia kindlasti sisaldama ambitsioonikaid eesmärke ebavõrdsuse vähendamiseks ning täpsemalt vaeste ja rikaste vahelise lõhe vähendamiseks; leiab seega, et vaesust tuleb mõõta suhtelise vaesusena, aitamaks kindlaks määrata neid, keda ähvardab tõrjutus;

| 60. | on seisukohal, et vaesuse ja sotsiaalse kaasatuse näitajate valik peaks ajastama vajadust vähendada vaesust sellega, et isikuid – eeskätt naisi – kaasatakse tööturule; nõuab seepärast, et töötataks välja uued vahendid, millega mõõta seost tööturult väljajäämise ja vaesuse vahel isikute tasandil; rõhutab, et sotsiaalteenused on sotsiaalse kaasatuse tagamiseks otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

60.

on seisukohal, et vaesuse ja sotsiaalse kaasatuse näitajate valik peaks ajastama vajadust vähendada vaesust sellega, et isikuid – eeskätt naisi – kaasatakse tööturule; nõuab seepärast, et töötataks välja uued vahendid, millega mõõta seost tööturult väljajäämise ja vaesuse vahel isikute tasandil; rõhutab, et sotsiaalteenused on sotsiaalse kaasatuse tagamiseks otsustava tähtsusega;

Ühtekuuluvuspoliitika

| 61. | on seisukohal, et tugev ja hästi rahastatud ühtekuuluvuspoliitika, mis hõlmab kõiki Euroopa piirkondi, peab olema ELi 2020. aasta strateegiaga täielikus kooskõlas ning et niisugune poliitika koos selle horisontaalse lähenemisviisiga on ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide eduka saavutamise eeltingimus, samuti sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse eeltingimus; nõuab seepärast ühtekuuluvuspoliitika rakenduseeskirjade jätkuvat lihtsustamist, et edendada kasutajasõbralikkust, järgida paremini vastutuse põhimõtet ja olla valmis reageerima tulevastele probleemidele ning majanduskriisi ohule; |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et tugev ja hästi rahastatud ühtekuuluvuspoliitika, mis hõlmab kõiki Euroopa piirkondi, peab olema ELi 2020. aasta strateegiaga täielikus kooskõlas ning et niisugune poliitika koos selle horisontaalse lähenemisviisiga on ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide eduka saavutamise eeltingimus, samuti sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse eeltingimus; nõuab seepärast ühtekuuluvuspoliitika rakenduseeskirjade jätkuvat lihtsustamist, et edendada kasutajasõbralikkust, järgida paremini vastutuse põhimõtet ja olla valmis reageerima tulevastele probleemidele ning majanduskriisi ohule;

| 62. | on seisukohal, et ülemaailmset kriisi tuleks kasutada võimalusena luua uuesti Euroopa sotsiaalne turumajandus kui ühiskonna mudel, mis põhineb säästvusel, solidaarsusel ja teadmistel, vaesuse otsustaval vähendamisel ja töökohtade loomisel, ning et ELi 2020. aasta strateegia peaks arendama säästvale majandusele ülemineku tööhõivepotentsiaali; |
| --- | --- |

62.

on seisukohal, et ülemaailmset kriisi tuleks kasutada võimalusena luua uuesti Euroopa sotsiaalne turumajandus kui ühiskonna mudel, mis põhineb säästvusel, solidaarsusel ja teadmistel, vaesuse otsustaval vähendamisel ja töökohtade loomisel, ning et ELi 2020. aasta strateegia peaks arendama säästvale majandusele ülemineku tööhõivepotentsiaali;

Ühine põllumajanduspoliitika

| 63. | juhib tähelepanu, et ELi 2020. aasta strateegias tuleb arvesse võtta ühise põllumajanduspoliitika 2013. aastaks läbiviidavat reformi ja säästva metsanduse strateegiat; on veendunud, et õige poliitikaraamistiku ja piisavate eelarvevahendite olemasolu korral võivad põllumajandus ja metsandus etendada olulist osa Euroopa üldises strateegias, mille eesmärk on tagada majanduse taastumine, mis omakorda aitab kaasa toiduainetega kindlustatusele ELis ja kogu maailmas, maapiirkondade maastike säilimisele, sest need moodustavad 90 % ELi territooriumist, töökohtade kaitse tagamisele maapiirkondades, keskkonnahüvede kaitsele ning annab olulise panuse alternatiivsete energiaallikate otsimisel; |
| --- | --- |

63.

juhib tähelepanu, et ELi 2020. aasta strateegias tuleb arvesse võtta ühise põllumajanduspoliitika 2013. aastaks läbiviidavat reformi ja säästva metsanduse strateegiat; on veendunud, et õige poliitikaraamistiku ja piisavate eelarvevahendite olemasolu korral võivad põllumajandus ja metsandus etendada olulist osa Euroopa üldises strateegias, mille eesmärk on tagada majanduse taastumine, mis omakorda aitab kaasa toiduainetega kindlustatusele ELis ja kogu maailmas, maapiirkondade maastike säilimisele, sest need moodustavad 90 % ELi territooriumist, töökohtade kaitse tagamisele maapiirkondades, keskkonnahüvede kaitsele ning annab olulise panuse alternatiivsete energiaallikate otsimisel;

Euroopa Liidu välistegevus

| 64. | rõhutab, et tuleb pöörata suuremat tähelepanu ELi 2020. aasta strateegia välismõõtmele; nõuab tungivalt, et komisjon kohaldaks oma välistegevuses laiemat ja igakülgsemat lähenemist kooskõlas ELi poliitikavaldkondade arengusidususe kontseptsiooniga; kutsub komisjoni üles kasutama ka oma 2020. aasta ELi kaubandusstrateegiat, et edendada liidu põhiväärtusi, nagu inimõiguste, demokraatia, õigusriigi põhimõtete ja põhivabaduste ning keskkonnakaitse edendamine; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et tuleb pöörata suuremat tähelepanu ELi 2020. aasta strateegia välismõõtmele; nõuab tungivalt, et komisjon kohaldaks oma välistegevuses laiemat ja igakülgsemat lähenemist kooskõlas ELi poliitikavaldkondade arengusidususe kontseptsiooniga; kutsub komisjoni üles kasutama ka oma 2020. aasta ELi kaubandusstrateegiat, et edendada liidu põhiväärtusi, nagu inimõiguste, demokraatia, õigusriigi põhimõtete ja põhivabaduste ning keskkonnakaitse edendamine;

| 65. | rõhutab, et komisjon peaks kujundama oma 2020. aasta ELi kaubandusstrateegia, et muuta ELi kaubandusstrateegia tõeliseks töökohtade loomise ja jätkusuutliku arengu üldiseks mootoriks kogu maailmas ning näha Doha vooru järgseks perioodiks juba varakult ette avatud dialoog Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonnaga ELi prioriteetide küsimuses, eelkõige sotsiaal- ja keskkonnastandardite ja WTO reformi küsimustes; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et komisjon peaks kujundama oma 2020. aasta ELi kaubandusstrateegia, et muuta ELi kaubandusstrateegia tõeliseks töökohtade loomise ja jätkusuutliku arengu üldiseks mootoriks kogu maailmas ning näha Doha vooru järgseks perioodiks juba varakult ette avatud dialoog Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonnaga ELi prioriteetide küsimuses, eelkõige sotsiaal- ja keskkonnastandardite ja WTO reformi küsimustes;

*

* *

| 66. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

66.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0053.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0186.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/65 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/65

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010Majanduse juhtimine

P7_TA(2010)0224

Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta resolutsioon majanduse juhtimise kohta

2011/C 236 E/09

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 11. veebruaril 2010 toimunud Euroopa Ülemkogu mitteametlikku kohtumist;

võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni EL 2020 kohta (1);

võttes arvesse euroala liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide kohtumist ning Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi käsitlevat nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) kohtumist;

võttes arvesse komisjoni 12. mai 2010. aasta teatist majanduspoliitika koordineerimise edendamise kohta (KOM(2010)0250);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjonis 10. mail 2010 vastu võetud kuut raportit;

võttes arvesse oma finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjoni tööd;

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et praegune finants- ja majanduskriis näitab vajadust majanduse ja rahanduse juhtimise tugevdamise järele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praegune finants- ja majanduskriis näitab vajadust majanduse ja rahanduse juhtimise tugevdamise järele;

| B. | arvestades, et ELi 2020. aasta strateegia peaks edendama majanduskasvu ja looma töökohti, ning arvestades, et SKP 4 %-line vähenemine, tööstustoodangu kahanemine ning kokku üle 23 miljoni töötu mehe ja naise on oluline sotsiaalne ja majanduslik probleem, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi 2020. aasta strateegia peaks edendama majanduskasvu ja looma töökohti, ning arvestades, et SKP 4 %-line vähenemine, tööstustoodangu kahanemine ning kokku üle 23 miljoni töötu mehe ja naise on oluline sotsiaalne ja majanduslik probleem,

Euroala stabiilsust tagav Euroopa finantsstabiilsusmehhanism on oluline esimene samm

| 1. | on arvamusel, et 9. mail 2010 sõlmitud kokkulepe Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi loomise kohta, mille eesmärk on aidata nii euroalasse kuuluvaid kui ka sellest välja jäävaid majandusraskustes riike, on murdeline hetk Euroopa ajaloos; taunib asjaolu, et Euroopa poliitikakujundajad ei võtnud süvenevast finantskriisist hoolimata otsustavaid meetmeid varem; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et 9. mail 2010 sõlmitud kokkulepe Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi loomise kohta, mille eesmärk on aidata nii euroalasse kuuluvaid kui ka sellest välja jäävaid majandusraskustes riike, on murdeline hetk Euroopa ajaloos; taunib asjaolu, et Euroopa poliitikakujundajad ei võtnud süvenevast finantskriisist hoolimata otsustavaid meetmeid varem;

| 2. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et Euroopa Parlament peab andma oma heakskiidu, kui komisjon ja nõukogu soovivad kohaldada Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi rahvusvahelistele kapitaliturgudele; |
| --- | --- |

2.

tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et Euroopa Parlament peab andma oma heakskiidu, kui komisjon ja nõukogu soovivad kohaldada Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi rahvusvahelistele kapitaliturgudele;

| 3. | on arvamusel, et kõnealune kokkulepe on oluline esimene samm, mis annab Euroopa Liidule vastupidavama ja jätkusuutlikuma majandus- ja rahapoliitika raamistiku; |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et kõnealune kokkulepe on oluline esimene samm, mis annab Euroopa Liidule vastupidavama ja jätkusuutlikuma majandus- ja rahapoliitika raamistiku;

| 4. | toonitab, et hiljutised sündmused on näidanud, et euroala vajab julgemat majanduse juhtimist ning et rahapoliitika sammas ilma sotsiaalse ja majandusliku sambata on määratud läbikukkumisele; |
| --- | --- |

4.

toonitab, et hiljutised sündmused on näidanud, et euroala vajab julgemat majanduse juhtimist ning et rahapoliitika sammas ilma sotsiaalse ja majandusliku sambata on määratud läbikukkumisele;

Euroopa Liit peab oma majanduse juhtimise süsteemi reformima, et olla paremini valmis tulevasteks kriisideks

| 5. | rõhutab, et stabiilse kasvumäära taastamiseks ning jätkusuutliku majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamiseks tuleks esikohale seada keskendumine kestva ja märkimisväärse makromajandusliku tasakaalutuse ning konkurentsivõime erinevustega tegelemisele; väljendab heameelt selle üle, et komisjon tunnistab seda vajadust oma teatises majanduspoliitika koordineerimise kohta; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et stabiilse kasvumäära taastamiseks ning jätkusuutliku majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamiseks tuleks esikohale seada keskendumine kestva ja märkimisväärse makromajandusliku tasakaalutuse ning konkurentsivõime erinevustega tegelemisele; väljendab heameelt selle üle, et komisjon tunnistab seda vajadust oma teatises majanduspoliitika koordineerimise kohta;

| 6. | palub 2010. aasta märtsi Euroopa Ülemkogul moodustatud töökonnal oma tööd kiirendada ja esitada enne 2010. aasta septembrit konkreetsed ühenduse meetodil põhinevad ettepanekud majanduse süvendatud ja laiendatud kooskõlastamiseks; |
| --- | --- |

6.

palub 2010. aasta märtsi Euroopa Ülemkogul moodustatud töökonnal oma tööd kiirendada ja esitada enne 2010. aasta septembrit konkreetsed ühenduse meetodil põhinevad ettepanekud majanduse süvendatud ja laiendatud kooskõlastamiseks;

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et stabiilsuse ja majanduskasvu jaoks on oluline riikide rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus; väljendab rahulolu komisjoni ettepanekutega, mis käsitlevad euroala juhtimise tugevdamist keskmises ja pikemas perspektiivis, et vältida praeguse rahakriisi kordumist, ning jagab komisjoni seisukohta, et stabiilsuse ja kasvu pakti jaoks on vaja efektiivsemaid stimuleerimis- ja karistusmehhanisme; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu asjaolule, et stabiilsuse ja majanduskasvu jaoks on oluline riikide rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus; väljendab rahulolu komisjoni ettepanekutega, mis käsitlevad euroala juhtimise tugevdamist keskmises ja pikemas perspektiivis, et vältida praeguse rahakriisi kordumist, ning jagab komisjoni seisukohta, et stabiilsuse ja kasvu pakti jaoks on vaja efektiivsemaid stimuleerimis- ja karistusmehhanisme;

| 8. | taunib siiski asjaolu, et komisjon ei ole oma ettepanekutes Euroopa majanduse juhtimise kohta esitanud lahendusi majanduspoliitika sihipärasemaks kooskõlastamiseks, mis oleks suunatud ühise eelarvestrateegia arendamisele tervikliku Euroopa 2020. aasta strateegia raames, et taastada ja kindlustada pikaajalist majanduskasvu; |
| --- | --- |

8.

taunib siiski asjaolu, et komisjon ei ole oma ettepanekutes Euroopa majanduse juhtimise kohta esitanud lahendusi majanduspoliitika sihipärasemaks kooskõlastamiseks, mis oleks suunatud ühise eelarvestrateegia arendamisele tervikliku Euroopa 2020. aasta strateegia raames, et taastada ja kindlustada pikaajalist majanduskasvu;

| 9. | rõhutab asjaolu, et riigi rahanduse jätkusuutlikkuse saavutamiseks on peale vastutustundliku kulutamise vaja ka piisavat ja õiglast maksustamist, tõhusamat maksude kogumist riiklike maksuasutuste poolt ning intensiivsemat võitlust maksudest kõrvalehoidumise vastu; sellega seoses palub komisjonil esitada meetmete kogum, et aidata liikmesriikidel taastada avaliku sektori eelarve tasakaal ning rahastada avalikke investeeringuid uuenduslike rahastamisallikate kasutuselevõtu kaudu; |
| --- | --- |

9.

rõhutab asjaolu, et riigi rahanduse jätkusuutlikkuse saavutamiseks on peale vastutustundliku kulutamise vaja ka piisavat ja õiglast maksustamist, tõhusamat maksude kogumist riiklike maksuasutuste poolt ning intensiivsemat võitlust maksudest kõrvalehoidumise vastu; sellega seoses palub komisjonil esitada meetmete kogum, et aidata liikmesriikidel taastada avaliku sektori eelarve tasakaal ning rahastada avalikke investeeringuid uuenduslike rahastamisallikate kasutuselevõtu kaudu;

| 10. | rõhutab vajadust, et Euroopa tasandi finantsjärelevalve teeks tõhusa järelevalve tagamiseks tihedat koostööd nii mikro- kui ka makrotasandil; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust, et Euroopa tasandi finantsjärelevalve teeks tõhusa järelevalve tagamiseks tihedat koostööd nii mikro- kui ka makrotasandil;

| 11. | on seisukohal, et Eurostati volitusi tuleks tõhustada, sealhulgas talle uurimisvolituste andmise kaudu; on arvamusel, et avatud ja läbipaistev statistiline teave peaks olema struktuurifondidest toetuse saamise eeltingimus; on seisukohal, et komisjon peab vastutama liikmesriikide esitatava statistika hindamise eest; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et Eurostati volitusi tuleks tõhustada, sealhulgas talle uurimisvolituste andmise kaudu; on arvamusel, et avatud ja läbipaistev statistiline teave peaks olema struktuurifondidest toetuse saamise eeltingimus; on seisukohal, et komisjon peab vastutama liikmesriikide esitatava statistika hindamise eest;

| 12. | nõuab nn Euroopa Valuutafondi (EMF) loomist, kuhu euroala riigid teeksid sissemakseid proportsionaalselt oma SKP suurusega ning rahatrahvide kujul, mis määratakse ülemäärase riigivõla ja eelarve puudujäägi alusel; kõik liikmesriigid võiksid EMFist raha välja võtta selle summa ulatuses, mis nad varem on sinna kandnud; kui mõnel riigil peaks aga olema vaja täiendavaid vahendeid või tagatisi, peaks ta nõustuma temale kohandatud reformikavaga, mille rakendamise üle teostaks järelevalvet komisjon; |
| --- | --- |

12.

nõuab nn Euroopa Valuutafondi (EMF) loomist, kuhu euroala riigid teeksid sissemakseid proportsionaalselt oma SKP suurusega ning rahatrahvide kujul, mis määratakse ülemäärase riigivõla ja eelarve puudujäägi alusel; kõik liikmesriigid võiksid EMFist raha välja võtta selle summa ulatuses, mis nad varem on sinna kandnud; kui mõnel riigil peaks aga olema vaja täiendavaid vahendeid või tagatisi, peaks ta nõustuma temale kohandatud reformikavaga, mille rakendamise üle teostaks järelevalvet komisjon;

| 13. | palub komisjonil teha makromajanduslik mõjuhinnang Euroopa Liidu finantsstabiilsuse säilitamise meetmete paketi kohta ning avaldada teatis eurovõlakirjade väljaandmise teostatavuse, riskide ja eeliste kohta; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil teha makromajanduslik mõjuhinnang Euroopa Liidu finantsstabiilsuse säilitamise meetmete paketi kohta ning avaldada teatis eurovõlakirjade väljaandmise teostatavuse, riskide ja eeliste kohta;

Euroopa Liit peab oma majanduse juhtimise süsteemi reformima, et tagada eelseisva Euroopa 2020. aasta strateegia edukas elluviimine

| 14. | on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia juhtimisstruktuuri tuleks tugevdada, et see saavutaks erinevalt Lissaboni strateegiast oma eesmärgid; mõistab seetõttu sügavalt hukka asjaolu, et komisjon ja nõukogu ei ole esitanud sellega seoses ettepanekuid, kuigi Euroopa Parlament nõudis seda oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsioonis EL 2020 kohta tungivalt; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia juhtimisstruktuuri tuleks tugevdada, et see saavutaks erinevalt Lissaboni strateegiast oma eesmärgid; mõistab seetõttu sügavalt hukka asjaolu, et komisjon ja nõukogu ei ole esitanud sellega seoses ettepanekuid, kuigi Euroopa Parlament nõudis seda oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsioonis EL 2020 kohta tungivalt;

| 15. | toonitab, kui oluline on luua tugevam side stabiilsuse ja kasvu pakti vahendite, makromajanduslike vahendite ning ELi 2020. aasta strateegia riiklike reformikavade vahel, esitades need sidusalt, parandades seejuures riikide eelarvete võrreldavust eri kategooriate kulutuste osas; liikmesriigid ei peaks oma vastavat majanduspoliitikat pidama mitte ainult riiklikuks huviks, vaid ka ühise huvi küsimuseks ja nad peaksid oma poliitika kujundama sellele vastavalt; tuletab liikmesriikidele meelde majanduspoliitika üldsuuniste suurenenud rolli; |
| --- | --- |

15.

toonitab, kui oluline on luua tugevam side stabiilsuse ja kasvu pakti vahendite, makromajanduslike vahendite ning ELi 2020. aasta strateegia riiklike reformikavade vahel, esitades need sidusalt, parandades seejuures riikide eelarvete võrreldavust eri kategooriate kulutuste osas; liikmesriigid ei peaks oma vastavat majanduspoliitikat pidama mitte ainult riiklikuks huviks, vaid ka ühise huvi küsimuseks ja nad peaksid oma poliitika kujundama sellele vastavalt; tuletab liikmesriikidele meelde majanduspoliitika üldsuuniste suurenenud rolli;

| 16. | on seisukohal, et selle asemel, et jääda majanduspoliitika valdkonnas endiselt lootma avatud koordinatsiooni meetodile, on uue strateegia õnnestumiseks vaja pigem vaja laialdasemalt kasutada siduvaid meetmeid; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et selle asemel, et jääda majanduspoliitika valdkonnas endiselt lootma avatud koordinatsiooni meetodile, on uue strateegia õnnestumiseks vaja pigem vaja laialdasemalt kasutada siduvaid meetmeid;

| 17. | on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia ei keskendu piisavalt põhiküsimustele, millega liikmesriigid peavad võitlema, ja rõhutab, et peamiste algatuste ja põhieesmärkide sisu ja haldamise osas esineb suuri probleeme; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia ei keskendu piisavalt põhiküsimustele, millega liikmesriigid peavad võitlema, ja rõhutab, et peamiste algatuste ja põhieesmärkide sisu ja haldamise osas esineb suuri probleeme;

| 18. | kordab oma varasemat nõudmist luua Euroopa jaoks ühtne ja integreeritud arengustrateegia, milles sätestatakse majanduskasvu pikaajalised suundumused seoses parema, õiglasema ja jätkusuutlikuma majanduse loomisega, mis tagab jõukuse kõigile; |
| --- | --- |

18.

kordab oma varasemat nõudmist luua Euroopa jaoks ühtne ja integreeritud arengustrateegia, milles sätestatakse majanduskasvu pikaajalised suundumused seoses parema, õiglasema ja jätkusuutlikuma majanduse loomisega, mis tagab jõukuse kõigile;

| 19. | kordab oma nõuet ühendada tervikuks omavahel kattuvad strateegiad, näiteks ELi 2020. aasta strateegia, säästva arengu strateegia ning stabiilsuse ja kasvu pakt; taunib asjaolu, et Euroopa Ülemkogu hülgas selle lähenemisviisi ning jättis poliitikate sidestumatuse probleemi lahendamata; |
| --- | --- |

19.

kordab oma nõuet ühendada tervikuks omavahel kattuvad strateegiad, näiteks ELi 2020. aasta strateegia, säästva arengu strateegia ning stabiilsuse ja kasvu pakt; taunib asjaolu, et Euroopa Ülemkogu hülgas selle lähenemisviisi ning jättis poliitikate sidestumatuse probleemi lahendamata;

| 20. | usub, et tõhus majanduse juhtimine tähendab, et komisjonile antakse juhtimises nõuetekohane ja suurem vastutus, mis võimaldaks tal kasutada nii olemasolevaid vahendeid kui ka uusi vahendeid, mis on ette nähtud Lissaboni lepinguga, näiteks selle artiklites 121, 122, 136, 172, 173 ja 194, milles antakse komisjonile ülesanne kooskõlastada reformikavu, meetmeid, ja luua ühine strateegia; |
| --- | --- |

20.

usub, et tõhus majanduse juhtimine tähendab, et komisjonile antakse juhtimises nõuetekohane ja suurem vastutus, mis võimaldaks tal kasutada nii olemasolevaid vahendeid kui ka uusi vahendeid, mis on ette nähtud Lissaboni lepinguga, näiteks selle artiklites 121, 122, 136, 172, 173 ja 194, milles antakse komisjonile ülesanne kooskõlastada reformikavu, meetmeid, ja luua ühine strateegia;

| 21. | nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu ja komisjon kehtestaksid nn piitsa ja prääniku lähenemisviisi ning kasutaksid täitmise järelevalvemehhanismi aluslepingu artikli 136 raames, näiteks majanduslikke stiimuleid (nt ELi täiendavad vahendid) ja karistused, mille eesmärk on toetada tõhustatud ELi majanduse juhtimist ning eelkõige tõhustatud juhtimist Euroopa 2020. aasta strateegia raames; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu ja komisjon kehtestaksid nn piitsa ja prääniku lähenemisviisi ning kasutaksid täitmise järelevalvemehhanismi aluslepingu artikli 136 raames, näiteks majanduslikke stiimuleid (nt ELi täiendavad vahendid) ja karistused, mille eesmärk on toetada tõhustatud ELi majanduse juhtimist ning eelkõige tõhustatud juhtimist Euroopa 2020. aasta strateegia raames;

| 22. | on seisukohal, et majanduse juhtimist tuleb tugevdada koos Euroopa valitsemise demokraatliku legitiimsuse tugevdamisega, mille saavutamiseks tuleb Euroopa Parlamenti ja riikide parlamente kogu protsessi kulgu tihedamalt ja õigemal ajal kaasata; kutsub nõukogu ja komisjoni üles kasutama eelkõige nõuetekohaselt Lissaboni lepingu sätteid, mis käsitlevad parlamendi aktiivset kaasamist majanduspoliitika valdkonda, nagu on kindlaks määratud artikli 121 lõigetes 5 ja 6, ning kutsub komisjoni üles esitama üksikasjalikke ettepanekuid korrapärase poliitilise ja seadusandliku institutsioonidevahelise arutelu korraldamiseks selles ülitähtsas poliitikavaldkonnas; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et majanduse juhtimist tuleb tugevdada koos Euroopa valitsemise demokraatliku legitiimsuse tugevdamisega, mille saavutamiseks tuleb Euroopa Parlamenti ja riikide parlamente kogu protsessi kulgu tihedamalt ja õigemal ajal kaasata; kutsub nõukogu ja komisjoni üles kasutama eelkõige nõuetekohaselt Lissaboni lepingu sätteid, mis käsitlevad parlamendi aktiivset kaasamist majanduspoliitika valdkonda, nagu on kindlaks määratud artikli 121 lõigetes 5 ja 6, ning kutsub komisjoni üles esitama üksikasjalikke ettepanekuid korrapärase poliitilise ja seadusandliku institutsioonidevahelise arutelu korraldamiseks selles ülitähtsas poliitikavaldkonnas;

Euroopa eelarve ja riikide reformikavad peaksid olema kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga, et edendada jätkusuutlikku majanduskasvu ja arengut

| 23. | rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia usaldusväärsuseks on vaja suuremat ühilduvust ja täiendavust ELi 27 liikmesriigi riigieelarvete ja ELi eelarve vahel; rõhutab, et ELi eelarvel peaks olema suurem roll vahendite koondajana; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia usaldusväärsuseks on vaja suuremat ühilduvust ja täiendavust ELi 27 liikmesriigi riigieelarvete ja ELi eelarve vahel; rõhutab, et ELi eelarvel peaks olema suurem roll vahendite koondajana;

| 24. | rõhutab, kui on olulised on pikaajalised avaliku või erasektori investeeringud sellise infrastruktuuri rahastamisel, mida on vaja Euroopa 2020. aasta strateegias esitatud suurprojektide elluviimiseks, ning kutsub komisjoni üles kohandama Euroopa õiguslikku raamistikku, et edendada pikaajaliste investorite koostööd; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, kui on olulised on pikaajalised avaliku või erasektori investeeringud sellise infrastruktuuri rahastamisel, mida on vaja Euroopa 2020. aasta strateegias esitatud suurprojektide elluviimiseks, ning kutsub komisjoni üles kohandama Euroopa õiguslikku raamistikku, et edendada pikaajaliste investorite koostööd;

| 25. | rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia saab usaldusväärne olla ainult sel juhul, kui sellele eraldatakse piisavalt vahendeid, ja tahab 2011. aasta eelarveprojektis näha ambitsioonikamat lähenemist seoses Euroopa 2020. aasta strateegia eduka elluviimisega; mõistab hukka asjaolu, et Euroopa 2020. aasta strateegia suurprojektidele ei eraldata 2011. aasta eelarveprojektis piisavalt vahendeid; rõhutab, et Euroopa Investeerimispanga intensiivsem kaasamine ning avaliku ja erasektori tihedam partnerlus võib olla tõhus lahendus, kuigi see ei pruugi olla kõigile sobiv lahendus; taunib asjaolu, et ei Euroopa Ülemkogu ega komisjon ei ole seda küsimust käsitlenud; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia saab usaldusväärne olla ainult sel juhul, kui sellele eraldatakse piisavalt vahendeid, ja tahab 2011. aasta eelarveprojektis näha ambitsioonikamat lähenemist seoses Euroopa 2020. aasta strateegia eduka elluviimisega; mõistab hukka asjaolu, et Euroopa 2020. aasta strateegia suurprojektidele ei eraldata 2011. aasta eelarveprojektis piisavalt vahendeid; rõhutab, et Euroopa Investeerimispanga intensiivsem kaasamine ning avaliku ja erasektori tihedam partnerlus võib olla tõhus lahendus, kuigi see ei pruugi olla kõigile sobiv lahendus; taunib asjaolu, et ei Euroopa Ülemkogu ega komisjon ei ole seda küsimust käsitlenud;

| 26. | palub komisjonil täpsustada sidet liidu eelarve ridade ja ELi 2020. aasta strateegia asjakohaste eesmärkide vahel; nõuab kindlalt, et komisjon esitaks enne 2010. aasta esimese poolaasta lõppu ettepaneku vaadata läbi praegune mitmeaastane finantsraamistik 2007–2013, et leida täiendavaid eelarvevahendeid Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil täpsustada sidet liidu eelarve ridade ja ELi 2020. aasta strateegia asjakohaste eesmärkide vahel; nõuab kindlalt, et komisjon esitaks enne 2010. aasta esimese poolaasta lõppu ettepaneku vaadata läbi praegune mitmeaastane finantsraamistik 2007–2013, et leida täiendavaid eelarvevahendeid Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks;

| 27. | nõuab lisateavet selle kohta, millist mõju avaldab ELi eelarvele Euroopa finantsstabiilsuse vahend, mille kohta tehti otsus majandus- ja rahandusministrite nõukogu erakorralisel kohtumisel 9.–10. mail 2010; |
| --- | --- |

27.

nõuab lisateavet selle kohta, millist mõju avaldab ELi eelarvele Euroopa finantsstabiilsuse vahend, mille kohta tehti otsus majandus- ja rahandusministrite nõukogu erakorralisel kohtumisel 9.–10. mail 2010;

| 28. | rõhutab, kui tähtis on, et kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine oleks kooskõlas Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembri 2005. aasta järeldustega, ning et see viidaks kooskõlla Lissaboni lepingu nõuetega, et tagada Euroopa 2020. aasta strateegias nimetatud algatuste ning kehtiva ja järgmise mitmeaastase finantsraamisiku käigus võetud paljude muude algatuste ja poliitiliste kohustuste rahastamine; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, kui tähtis on, et kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine oleks kooskõlas Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembri 2005. aasta järeldustega, ning et see viidaks kooskõlla Lissaboni lepingu nõuetega, et tagada Euroopa 2020. aasta strateegias nimetatud algatuste ning kehtiva ja järgmise mitmeaastase finantsraamisiku käigus võetud paljude muude algatuste ja poliitiliste kohustuste rahastamine;

| 29. | rõhutab nõuet, et ELi eelarves peaks kajastuma vajadus rahastada üleminekut keskkonnasäästlikule majandusele; |
| --- | --- |

29.

rõhutab nõuet, et ELi eelarves peaks kajastuma vajadus rahastada üleminekut keskkonnasäästlikule majandusele;

Euroopa Parlament nõuab tihedamat kaasamist Euroopa 2020. aasta strateegiaga seotud üksikasjalike ettepanekute kujundamisse

| 30. | toonitab, et parlament teeb otsuse tööhõivesuuniste kohta pärast seda, kui ta on saanud rahuldava vastuse Euroopa 2020. aasta strateegia juhtimisstruktuuri ja eelarveraamistiku kohta; |
| --- | --- |

30.

toonitab, et parlament teeb otsuse tööhõivesuuniste kohta pärast seda, kui ta on saanud rahuldava vastuse Euroopa 2020. aasta strateegia juhtimisstruktuuri ja eelarveraamistiku kohta;

| 31. | toonitab, et komisjoni iga-aastased poliitilised soovitused ja hoiatused selle kohta, kuidas liikmesriigid täidavad Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke, peaksid olema Euroopa Ülemkogu otsuste alus; on seisukohal, et neid aruandeid tuleks arutada parlamendis enne Euroopa Ülemkogu arutelusid; |
| --- | --- |

31.

toonitab, et komisjoni iga-aastased poliitilised soovitused ja hoiatused selle kohta, kuidas liikmesriigid täidavad Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke, peaksid olema Euroopa Ülemkogu otsuste alus; on seisukohal, et neid aruandeid tuleks arutada parlamendis enne Euroopa Ülemkogu arutelusid;

*

* *

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

32.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0053.

---

Neljapäev, 17. juuni 2010

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/69 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/69

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Inimõiguste kaitsjaid toetav ELi poliitika

P7_TA(2010)0226

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon inimõiguste kaitsjaid toetava ELi poliitika kohta (2009/2199(INI))

2011/C 236 E/10

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ÜRO põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni, rahvusvahelisi inimõiguskonventsioone, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti;

võttes arvesse ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta ning inimõiguste kaitsjate olukorda käsitleva ÜRO eriraportööri tegevust;

võttes arvesse Lissaboni lepingut, eriti selle artikleid 3 ja 21, ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

võttes arvesse Euroopa Liidu inimõigustealaseid suuniseid ja eelkõige 2004. aastal vastu võetud ning 2008. aastal läbi vaadatud Euroopa Liidu suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta; võttes arvesse ka 2001. aasta detsembris vastu võetud ja 2009. aastal läbi vaadatud Euroopa Liidu suuniseid inimõigustealaste dialoogide kohta;

võttes arvesse oma 6. septembri 2007. aasta resolutsiooni kolmandate riikidega peetavate inimõigustealaste dialoogide ja konsultatsioonide kohta (1);

võttes arvesse ELi välislepingutes sisalduvaid inimõiguste klausleid;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) (2);

võttes arvesse oma 25. aprilli 2002. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu rolli kohta inimõiguste ja demokratiseerimise edendamisel kolmandates riikides (3);

võttes arvesse oma erisuuniseid parlamendiliikmete inimõiguste- ja demokraatiaalase tegevuse kohta nende visiitidel kolmandatesse riikidesse;

võttes arvesse Sahharovi mõttevabaduse auhinna põhikirja, mille Euroopa Parlamendi esimeeste konverents 15. mail 2003. aastal vastu võttis ja mida muudeti 14. juunil 2006. aastal;

võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone inimõiguste olukorra kohta maailmas ja eriti nende resolutsioonide lisasid, mis käsitlevad üksikjuhtumeid;

võttes arvesse korrapäraseid arutelusid ja kiireloomulisi resolutsioone, mis on vastu võetud seoses inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumisega;

võttes arvesse ministrite komitee poolt 6. veebruaril 2008. aastal vastu võetud deklaratsiooni Euroopa Nõukogu tegevuse kohta inimõiguste kaitsjate paremal kaitsmisel ja nende tegevuse edendamisel;

võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee 24. veebruaril 2009. aastal vastu võetud resolutsiooni inimõiguste kaitsjate olukorra kohta Euroopa Nõukogu liikmesriikides (4);

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 10. oktoobril 2007. vastuvõetud soovitust valitsusväliste organisatsioonide õigusliku staatuse kohta Euroopas (5);

võttes arvesse piirkondlikke inimõigustealaseid õigusakte, sealhulgas eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni (ACHPR) vastu võetud resolutsioone inimõiguste kaitsjate kohta, Ameerika inimõiguste konventsiooni ning Araabia inimõiguste hartat;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri) (6);

võttes arvesse mõnes ELi liikmesriigis rakendatavaid programme ohustatud inimõiguste kaitsjate kaitsmiseks ja neile varjupaiga pakkumiseks;

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0157/2010),

| A. | arvestades, et ÜRO põhikirja kohaselt peab iga liikmesriik kandma hoolt inimõiguste ja vabaduste üha suurema ülemaailmse austamise ja järgimise eest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO põhikirja kohaselt peab iga liikmesriik kandma hoolt inimõiguste ja vabaduste üha suurema ülemaailmse austamise ja järgimise eest;

| B. | arvestades, et vastavalt 1998. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsioonile on mõiste „inimõiguste kaitsja” kasutusel sellise inimese kohta, kes tegutseb üksi või koos teistega, et inimõigusi rahumeelsete vahendite abil edendada või kaitsta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt 1998. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsioonile on mõiste „inimõiguste kaitsja” kasutusel sellise inimese kohta, kes tegutseb üksi või koos teistega, et inimõigusi rahumeelsete vahendite abil edendada või kaitsta;

| C. | arvestades, et inimõiguste kaitsjatel on põhiliste inimõiguste kaitsjate ja edendajatena tähtis roll olulised tegutsejad kogu maailmas, ning sealjuures riskivad nad tihti eluga; arvestades, et inimõiguste kaitsjad on ka oluline tegevjõud demokraatlike põhimõtete tugevdamisel oma riigis, et nende tegevus jääb õiglaseks ja läbipaistvaks, et nad suurendavad oma usaldusväärsust täpse teavitamisega ning kannavad seega inimlikku ühendust demokraatia ja inimõiguste austamise vahel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et inimõiguste kaitsjatel on põhiliste inimõiguste kaitsjate ja edendajatena tähtis roll olulised tegutsejad kogu maailmas, ning sealjuures riskivad nad tihti eluga; arvestades, et inimõiguste kaitsjad on ka oluline tegevjõud demokraatlike põhimõtete tugevdamisel oma riigis, et nende tegevus jääb õiglaseks ja läbipaistvaks, et nad suurendavad oma usaldusväärsust täpse teavitamisega ning kannavad seega inimlikku ühendust demokraatia ja inimõiguste austamise vahel;

| D. | arvestades, et inimõiguste kaitsjate toetamine on juba kaua olnud üks osa Euroopa Liidu välispoliitikast inimõiguste vallas; arvestades, et ELi toetus eri riikidele on erinev, sõltuvalt sellest, millise riigiga on tegemist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et inimõiguste kaitsjate toetamine on juba kaua olnud üks osa Euroopa Liidu välispoliitikast inimõiguste vallas; arvestades, et ELi toetus eri riikidele on erinev, sõltuvalt sellest, millise riigiga on tegemist;

| E. | arvestades eriti ka seda, et Euroopa Liit pöörab erilist tähelepanu inimõiguste kaitse tugevdamisele kooskõlas Lissaboni lepinguga, milles on ette nähtud Euroopa Liidu ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga; |
| --- | --- |

E.

arvestades eriti ka seda, et Euroopa Liit pöörab erilist tähelepanu inimõiguste kaitse tugevdamisele kooskõlas Lissaboni lepinguga, milles on ette nähtud Euroopa Liidu ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlamendil on oluline roll inimõiguste ja demokraatia edendamisel, sealhulgas ka demokraatia ja inimõiguste kaitsjate kaitsmisel; seda tehakse parlamendi delegatsioonide lähetamisega kolmandatesse riikidesse, kuulamiste, resolutsioonide, kirjade ja – mis samuti väga oluline – Sahharovi auhinna kaudu ning raportitega, mis käsitlevad inimõiguste olukorda kogu maailmas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlamendil on oluline roll inimõiguste ja demokraatia edendamisel, sealhulgas ka demokraatia ja inimõiguste kaitsjate kaitsmisel; seda tehakse parlamendi delegatsioonide lähetamisega kolmandatesse riikidesse, kuulamiste, resolutsioonide, kirjade ja – mis samuti väga oluline – Sahharovi auhinna kaudu ning raportitega, mis käsitlevad inimõiguste olukorda kogu maailmas;

| G. | arvestades, et Euroopa Liit kooskõlastab oma meetmeid üha rohkem ka teiste piirkondlike ja rahvusvaheliste mehhanismidega, mis on loodud Aafrikas, Euroopas ja Ameerikas, et jälgida tähelepanelikult inimõiguste kaitsjate olukorda ja nõuda, et riigid tagaksid kooskõlas rahvusvaheliste ja piirkondlike inimõigustealaste kohustustega inimõiguste kaitsjate tööd soodustava keskkonna; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liit kooskõlastab oma meetmeid üha rohkem ka teiste piirkondlike ja rahvusvaheliste mehhanismidega, mis on loodud Aafrikas, Euroopas ja Ameerikas, et jälgida tähelepanelikult inimõiguste kaitsjate olukorda ja nõuda, et riigid tagaksid kooskõlas rahvusvaheliste ja piirkondlike inimõigustealaste kohustustega inimõiguste kaitsjate tööd soodustava keskkonna;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu usaldusväärsus inimõiguste kaitsjate kaitsmisel maailmas on tihedalt seotud inimõiguste ja põhivabaduste austamisega ELis endas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu usaldusväärsus inimõiguste kaitsjate kaitsmisel maailmas on tihedalt seotud inimõiguste ja põhivabaduste austamisega ELis endas;

| I. | arvestades, et inimõiguste kaitsjad seisavad oma tegevuse käigus silmitsi inimõiguste rikkumistega, ning arvestades, et need rikkumised hõlmavad tapmisi, surmaähvardusi, rööve ja inimrööve, meelevaldset vahistamist ja kinnipidamist ning teisi ahistamis- ja hirmutamismeetmeid, näiteks laimukampaaniaid, ning arvestades, et kõik need rikkumised on suunatud ka inimõiguste kaitsjate perekonnaliikmetele, sealhulgas lastele, ja sugulastele, et hoida neid tagasi oma tegevust jätkamast; arvestades, et inimõiguste kaitsjate tegevusele piirangute seadmine ja nende tagakiusamine kahjustavad paljudes piirkondades inimõiguste kampaaniaid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et inimõiguste kaitsjad seisavad oma tegevuse käigus silmitsi inimõiguste rikkumistega, ning arvestades, et need rikkumised hõlmavad tapmisi, surmaähvardusi, rööve ja inimrööve, meelevaldset vahistamist ja kinnipidamist ning teisi ahistamis- ja hirmutamismeetmeid, näiteks laimukampaaniaid, ning arvestades, et kõik need rikkumised on suunatud ka inimõiguste kaitsjate perekonnaliikmetele, sealhulgas lastele, ja sugulastele, et hoida neid tagasi oma tegevust jätkamast; arvestades, et inimõiguste kaitsjate tegevusele piirangute seadmine ja nende tagakiusamine kahjustavad paljudes piirkondades inimõiguste kampaaniaid;

| J. | arvestades, et inimõiguste kaitsjate kaitsmiseks on vaja tugevdada ELi inimõigustealast poliitikat üldiselt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et inimõiguste kaitsjate kaitsmiseks on vaja tugevdada ELi inimõigustealast poliitikat üldiselt;

| K. | arvestades, et eelkõige on ohustatud naissoost inimõiguste kaitsjad, ja arvestades, et teised kaitsjate rühmad ja kategooriad, kes võivad oma tegevusest tulenevalt eriti kergesti saada rünnakute ja inimõiguste rikkumiste osaliseks, hõlmavad neid, kes tegelevad kodaniku- ja poliitiliste õiguste (eriti sõna-, mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus, sealhulgas usuvähemuste õigused) ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste (eriti õigus toidule ja juurdepääs loodusvaradele) kaitsmisega (nimetatud õiguste kaitsjate hulka kuuluvad ametiühingute esindajad), samuti isikuid, kes kaitsevad vähemuste ja kogukondade õigusi, laste õigusi, põlisrahvaste õigusi ning homo-, bi- ja transseksuaalide õigusi, ning korruptsiooni vastu võitlejaid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et eelkõige on ohustatud naissoost inimõiguste kaitsjad, ja arvestades, et teised kaitsjate rühmad ja kategooriad, kes võivad oma tegevusest tulenevalt eriti kergesti saada rünnakute ja inimõiguste rikkumiste osaliseks, hõlmavad neid, kes tegelevad kodaniku- ja poliitiliste õiguste (eriti sõna-, mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus, sealhulgas usuvähemuste õigused) ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste (eriti õigus toidule ja juurdepääs loodusvaradele) kaitsmisega (nimetatud õiguste kaitsjate hulka kuuluvad ametiühingute esindajad), samuti isikuid, kes kaitsevad vähemuste ja kogukondade õigusi, laste õigusi, põlisrahvaste õigusi ning homo-, bi- ja transseksuaalide õigusi, ning korruptsiooni vastu võitlejaid;

| L. | arvestades, et inimõiguste kaitsjate tagakiusamiseks kasutatakse üha keerulisemaid vahendeid, lähtuvalt uutest tehnoloogiatest, aga ka valitsusväliste organisatsioonide kohta käivatest seadustest ja haldustakistustest, mis piiravad rängalt sõltumatu kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ja -võimalusi; rõhutades sellega seoses, et mõne riigi valitsus raskendab inimõiguste kaitsjatel organisatsioonide ametlikku registreerimist või takistab seda ning võtab nad hiljem vastutusele ühinemisvabaduse õiguse ebaseadusliku teostamise eest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et inimõiguste kaitsjate tagakiusamiseks kasutatakse üha keerulisemaid vahendeid, lähtuvalt uutest tehnoloogiatest, aga ka valitsusväliste organisatsioonide kohta käivatest seadustest ja haldustakistustest, mis piiravad rängalt sõltumatu kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ja -võimalusi; rõhutades sellega seoses, et mõne riigi valitsus raskendab inimõiguste kaitsjatel organisatsioonide ametlikku registreerimist või takistab seda ning võtab nad hiljem vastutusele ühinemisvabaduse õiguse ebaseadusliku teostamise eest;

| M. | arvestades, et niisugused aktsioonid kujutavad endast inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse ja mitme üldtunnustatud põhivabaduse selget rikkumist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et niisugused aktsioonid kujutavad endast inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse ja mitme üldtunnustatud põhivabaduse selget rikkumist;

| N. | arvestades, et inimõiguste kaitsjatele seatakse piiranguid – ja mõnikord võetakse nad otse sihikule – ka poliitiliste vahendite, õigusaktide ja menetlustega, mida kirjeldatakse kui julgeolekumeetmeid, tihti kuulub sinna juurde veel häbimärgistamine ja terrorismisüüdistus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et inimõiguste kaitsjatele seatakse piiranguid – ja mõnikord võetakse nad otse sihikule – ka poliitiliste vahendite, õigusaktide ja menetlustega, mida kirjeldatakse kui julgeolekumeetmeid, tihti kuulub sinna juurde veel häbimärgistamine ja terrorismisüüdistus;

| O. | arvestades, et erilised raskused, millega inimõiguste kaitsjate liidud ja ühendused kokku puutuvad, on sisseseade konfiskeerimine, ruumide sulgemine, suurte trahvide määramine ning pangakontode ülihoolikas ja erapoolik kontrollimine; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et erilised raskused, millega inimõiguste kaitsjate liidud ja ühendused kokku puutuvad, on sisseseade konfiskeerimine, ruumide sulgemine, suurte trahvide määramine ning pangakontode ülihoolikas ja erapoolik kontrollimine;

| P. | arvestades, et inimõiguste klauslit sisaldavad kaubanduslepingud annaksid ELile võimaluse nõuda kaubandustingimusena inimõiguste austamist, |
| --- | --- |

P.

arvestades, et inimõiguste klauslit sisaldavad kaubanduslepingud annaksid ELile võimaluse nõuda kaubandustingimusena inimõiguste austamist,

| 1. | tunnustab inimõiguste kaitsjate hindamatut panust inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja demokraatia kaitsmisel ja edendamisel ning konfliktide ennetamisel, kus nad riskivad nii omaenda kui ka oma pere ja vanemate julgeolekuga; tunneb heameelt selle üle, et ÜRO 1998. aasta deklaratsioon ei sisalda inimõiguste kaitsja täpset määratlust ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles seda lähenemist kindlalt toetama; |
| --- | --- |

1.

tunnustab inimõiguste kaitsjate hindamatut panust inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja demokraatia kaitsmisel ja edendamisel ning konfliktide ennetamisel, kus nad riskivad nii omaenda kui ka oma pere ja vanemate julgeolekuga; tunneb heameelt selle üle, et ÜRO 1998. aasta deklaratsioon ei sisalda inimõiguste kaitsja täpset määratlust ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles seda lähenemist kindlalt toetama;

| 2. | kutsub ELi üles võtma esmatähtsaks ülesandeks olemasolevate vahendite ja mehhanismide tõhusama rakendamise, et tagada Euroopa Liidus inimõiguste kaitsjatele sidus ja süstemaatiline kaitse; soovitab Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal välja töötada vahendid ja tugevamini tulemustele suunatud meetodid, mis hõlmaksid ka olemasolevate inimõigustealaste poliitiliste meetmete ja dialoogide hindamist; |
| --- | --- |

2.

kutsub ELi üles võtma esmatähtsaks ülesandeks olemasolevate vahendite ja mehhanismide tõhusama rakendamise, et tagada Euroopa Liidus inimõiguste kaitsjatele sidus ja süstemaatiline kaitse; soovitab Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal välja töötada vahendid ja tugevamini tulemustele suunatud meetodid, mis hõlmaksid ka olemasolevate inimõigustealaste poliitiliste meetmete ja dialoogide hindamist;

| 3. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid väljendaksid poliitilist tahet inimõiguste kaitsjate tegevuse toetamiseks ning seega ka tahet paremini ära kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid ja tahet välja töötada uusi, täiendavaid mehhanisme inimõiguste kaitsjate tegevuse toetamiseks ja edendamiseks tõelise osalusstrateegia kaudu, mis peaks aitama kaasa kaitsjate tegevust soodustava keskkonna kujundamisele, milles nad saaksid täita oma ülesandeid ja tunda end kaitstuna; rõhutab, et see peab olema ühendatud poliitikaga, mille eesmärk on inimõiguste kaitsjate vastu suunatud rünnakute ja ähvarduste ennetamine ning rünnakute ja ähvarduste eest kaitsmine nii kiireloomuliste kui ka pikaajaliste meetmete kaudu; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid väljendaksid poliitilist tahet inimõiguste kaitsjate tegevuse toetamiseks ning seega ka tahet paremini ära kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid ja tahet välja töötada uusi, täiendavaid mehhanisme inimõiguste kaitsjate tegevuse toetamiseks ja edendamiseks tõelise osalusstrateegia kaudu, mis peaks aitama kaasa kaitsjate tegevust soodustava keskkonna kujundamisele, milles nad saaksid täita oma ülesandeid ja tunda end kaitstuna; rõhutab, et see peab olema ühendatud poliitikaga, mille eesmärk on inimõiguste kaitsjate vastu suunatud rünnakute ja ähvarduste ennetamine ning rünnakute ja ähvarduste eest kaitsmine nii kiireloomuliste kui ka pikaajaliste meetmete kaudu;

Institutsioonilise tasandi tugevdamine ja uuendused seoses Lissaboni lepinguga

| 4. | tuletab meelde, et Lissaboni lepinguga seatakse inimõiguste edendamine ja kaitsmine Euroopa Liidu välistegevuses kesksele kohale, nagu on rõhutatud lepingu artiklites 3 ja 21; rõhutab, et esmajärjekorras tuleks tagada, et inimõiguste kui liidu välispoliitika ühe põhiväärtuse ja eesmärgi edendamine kajastuks nõuetekohaselt Euroopa välisteenistuse loomises ja struktuuris, sealhulgas piisava hulga inimeste teenistusse võtmises; nõuab seepärast keskse teabekeskuse loomist, millel oleks Euroopa välisteenistuse raames inimõiguste kaitsjate suhtes konkreetsed ülesanded; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et Lissaboni lepinguga seatakse inimõiguste edendamine ja kaitsmine Euroopa Liidu välistegevuses kesksele kohale, nagu on rõhutatud lepingu artiklites 3 ja 21; rõhutab, et esmajärjekorras tuleks tagada, et inimõiguste kui liidu välispoliitika ühe põhiväärtuse ja eesmärgi edendamine kajastuks nõuetekohaselt Euroopa välisteenistuse loomises ja struktuuris, sealhulgas piisava hulga inimeste teenistusse võtmises; nõuab seepärast keskse teabekeskuse loomist, millel oleks Euroopa välisteenistuse raames inimõiguste kaitsjate suhtes konkreetsed ülesanded;

| 5. | rõhutab, et inimõiguste kaitsjate kohta käivate suuniste rakendamine ELi missioonide poolt on seni olnud ebapiisav, ning kutsub komisjoni üles tegema selle probleemi käsitlemiseks süvaanalüüsi; märgib sellega seoses, et Lissaboni lepingu vastuvõtmisest tulenevalt tuleb komisjoni delegatsioonidel kolmandates riikides nüüd täiel määral ära kasutada uued võimalused, kuid neile on pandud ka uusi kohustusi, et selle küsimusega paremini tegeleda, kuna komisjoni delegatsioonidest saavad liidu delegatsioonid, kellel on üha suurem roll ELi esindamisel ja inimõigustealase poliitika elluviimisel; kordab seetõttu oma nõuet, et määrataks süsteemselt iga riigi kohta ametisse kõrgesti kvalifitseeritud poliitiline ametnik, kellel on inimõiguste ja demokraatiaga seonduvad konkreetsed kohustused, ning et koondataks ühte inimõigusi käsitlevad suunised ja töötataks välja parimad tavad ning rakendataks neid ELi missioonide töötajate koolitusprogrammides, ametijuhendites ja hindamisprotsessides; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et inimõiguste kaitsjate kohta käivate suuniste rakendamine ELi missioonide poolt on seni olnud ebapiisav, ning kutsub komisjoni üles tegema selle probleemi käsitlemiseks süvaanalüüsi; märgib sellega seoses, et Lissaboni lepingu vastuvõtmisest tulenevalt tuleb komisjoni delegatsioonidel kolmandates riikides nüüd täiel määral ära kasutada uued võimalused, kuid neile on pandud ka uusi kohustusi, et selle küsimusega paremini tegeleda, kuna komisjoni delegatsioonidest saavad liidu delegatsioonid, kellel on üha suurem roll ELi esindamisel ja inimõigustealase poliitika elluviimisel; kordab seetõttu oma nõuet, et määrataks süsteemselt iga riigi kohta ametisse kõrgesti kvalifitseeritud poliitiline ametnik, kellel on inimõiguste ja demokraatiaga seonduvad konkreetsed kohustused, ning et koondataks ühte inimõigusi käsitlevad suunised ja töötataks välja parimad tavad ning rakendataks neid ELi missioonide töötajate koolitusprogrammides, ametijuhendites ja hindamisprotsessides;

| 6. | rõhutab inimõiguste klausli tähtsust kaubanduspoliitikas, partnerluses ning ELi ja kolmandate riikide vahelistes kaubanduslepingutes; teeb ettepaneku hinnata inimõiguste olukorda kolmandates riikides, kes on ELiga kaubandussuhetes; |
| --- | --- |

6.

rõhutab inimõiguste klausli tähtsust kaubanduspoliitikas, partnerluses ning ELi ja kolmandate riikide vahelistes kaubanduslepingutes; teeb ettepaneku hinnata inimõiguste olukorda kolmandates riikides, kes on ELiga kaubandussuhetes;

| 7. | eeldab, et välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametisse nimetamine, kes on samal ajal komisoni asepresident, ja ühise välisteenistuse loomine võib märkimisväärselt tõsta ELi järjekindlust ja tõhusust kõnealuses valdkonnas, ning soovitab tungivalt, et kõrge esindaja / asepresident tihedas koostöös kohaliku sõltumatu kodanikuühiskonna esindajatega institutsionaliseeriks kohalike strateegiate väljatöötamise ja ka strateegiate regulaarse hindamise, et tagada inimõiguste kaitsjaid käsitlevates ELi suunistes sätestatud kaitsemeetmete tegelik rakendamine; |
| --- | --- |

7.

eeldab, et välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametisse nimetamine, kes on samal ajal komisoni asepresident, ja ühise välisteenistuse loomine võib märkimisväärselt tõsta ELi järjekindlust ja tõhusust kõnealuses valdkonnas, ning soovitab tungivalt, et kõrge esindaja / asepresident tihedas koostöös kohaliku sõltumatu kodanikuühiskonna esindajatega institutsionaliseeriks kohalike strateegiate väljatöötamise ja ka strateegiate regulaarse hindamise, et tagada inimõiguste kaitsjaid käsitlevates ELi suunistes sätestatud kaitsemeetmete tegelik rakendamine;

| 8. | peab vajalikuks kontaktide tihendamist sõltumatu kodanikuühiskonnaga ja nendest tulenevalt süstemaatilist tegevust ning inimõiguste kaitsjatele juurdepääsu võimaldamist ELi kohapealsetele delegatsioonidele ja missioonidele; tervitab seoses sellega eesistujariigi Hispaania nõudmist, et ELi missioonides nimetataks inimõiguste kaitsjatega ühenduse pidamiseks ametisse ühine kohapealne kontaktametnik, kelle ülesandeks oleks kooskõlastada Euroopa Liidu poolset tegevust ning parandada sealjuures juurdepääsu inimõiguste rikkumisi puudutavale teabele ja edendada koostööd kodanikuühiskonnaga, millega ühtlasi tagataks nende tegevuse läbipaistvus ning kiire ja paindliku reageerimise võimalus hädaolukorras; palub Euroopa Parlamenti nendest ametissenimetamistest teavitada; |
| --- | --- |

8.

peab vajalikuks kontaktide tihendamist sõltumatu kodanikuühiskonnaga ja nendest tulenevalt süstemaatilist tegevust ning inimõiguste kaitsjatele juurdepääsu võimaldamist ELi kohapealsetele delegatsioonidele ja missioonidele; tervitab seoses sellega eesistujariigi Hispaania nõudmist, et ELi missioonides nimetataks inimõiguste kaitsjatega ühenduse pidamiseks ametisse ühine kohapealne kontaktametnik, kelle ülesandeks oleks kooskõlastada Euroopa Liidu poolset tegevust ning parandada sealjuures juurdepääsu inimõiguste rikkumisi puudutavale teabele ja edendada koostööd kodanikuühiskonnaga, millega ühtlasi tagataks nende tegevuse läbipaistvus ning kiire ja paindliku reageerimise võimalus hädaolukorras; palub Euroopa Parlamenti nendest ametissenimetamistest teavitada;

Sidusama ja süstemaatilisema lähenemisviisi suunas ELi inimõigusi käsitlevas poliitikas

| 9. | tunneb muret inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste puuduliku rakendamise pärast; nõuab tungivalt, et kõik ELi delegatsioonid järgiksid neid suuniseid nõuetekohaselt ja täies ulatuses ning et tehtaks suuremaid jõupingutusi tagamaks, et kõik delegatsioonid arendaksid enne 2010. aasta lõppu välja kohalikud rakendamisstrateegiad või kui sellised strateegiad on juba olemas, siis vaataksid need samaks ajaks läbi; nõuab nende kohalike strateegiate nimekirja kättesaadavaks tegemist Euroopa Parlamendile ning nende avaldamist ELi aastaaruandes inimõiguste kohta; |
| --- | --- |

9.

tunneb muret inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste puuduliku rakendamise pärast; nõuab tungivalt, et kõik ELi delegatsioonid järgiksid neid suuniseid nõuetekohaselt ja täies ulatuses ning et tehtaks suuremaid jõupingutusi tagamaks, et kõik delegatsioonid arendaksid enne 2010. aasta lõppu välja kohalikud rakendamisstrateegiad või kui sellised strateegiad on juba olemas, siis vaataksid need samaks ajaks läbi; nõuab nende kohalike strateegiate nimekirja kättesaadavaks tegemist Euroopa Parlamendile ning nende avaldamist ELi aastaaruandes inimõiguste kohta;

| 10. | kutsub nõukogu, komisjoni ja ELi delegatsioone üles aktiivselt kaasama inimõiguste kaitsjaid ja nende organisatsioone kohalike strateegiate koostamise, nende üle järelevalve teostamise ja nende läbivaatamise protsessis, kuna see mõjutab nende strateegiate tulemuslikku väärtust; |
| --- | --- |

10.

kutsub nõukogu, komisjoni ja ELi delegatsioone üles aktiivselt kaasama inimõiguste kaitsjaid ja nende organisatsioone kohalike strateegiate koostamise, nende üle järelevalve teostamise ja nende läbivaatamise protsessis, kuna see mõjutab nende strateegiate tulemuslikku väärtust;

| 11. | on arvamusel, et inimõiguste kaitsjate ja diplomaatide ühiste koosolekute korraldamine vähemalt kord aastas, nagu on soovitatud ELi suunistes, aitab ilmselgelt kaasa nimetatud protsesside väljatöötamisele ning julgustab tulevikus koosolekuid korraldama korrapärasemal ja süstemaatilisemal moel; nõuab jõupingutuste tegemist, et tagada riigis ja piirkondades tegutsevate eri profiiliga inimõiguste kaitsjate osalus sellistel kohtumistel; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et inimõiguste kaitsjate ja diplomaatide ühiste koosolekute korraldamine vähemalt kord aastas, nagu on soovitatud ELi suunistes, aitab ilmselgelt kaasa nimetatud protsesside väljatöötamisele ning julgustab tulevikus koosolekuid korraldama korrapärasemal ja süstemaatilisemal moel; nõuab jõupingutuste tegemist, et tagada riigis ja piirkondades tegutsevate eri profiiliga inimõiguste kaitsjate osalus sellistel kohtumistel;

| 12. | seoses sellega kutsub ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat kaaluma võimalust korraldada rahvusvaheline inimõiguste kaitsjate kohtumine, milles osaleksid ka ÜRO asutused, piirkondlikud inimõiguste konventsioonide sekretariaadid ning rahvusvahelised ja piirkondlikud valitsusvälised organisatsioonid ning mille eesmärgiks oleks inimõiguste kaitsjate kaitse tugevdamine kogu maailmas; |
| --- | --- |

12.

seoses sellega kutsub ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat kaaluma võimalust korraldada rahvusvaheline inimõiguste kaitsjate kohtumine, milles osaleksid ka ÜRO asutused, piirkondlikud inimõiguste konventsioonide sekretariaadid ning rahvusvahelised ja piirkondlikud valitsusvälised organisatsioonid ning mille eesmärgiks oleks inimõiguste kaitsjate kaitse tugevdamine kogu maailmas;

| 13. | rõhutab, et suuniste rakendamise juures on vaja võrdõiguslikkuse dimensiooni ning meetmeid, mis on suunatud naissoost inimõiguste kaitsjatele ning muudele eriti ohustatud rühmadele (näiteks ajakirjanikud ja inimõiguste kaitsjad, kes võitlevad majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste, laste õiguste ning vähemuste, eriti usuliste ja keeleliste vähemuste õiguste eest ning samuti põlisrahvaste õiguste ning homo-, bi- ja transseksuaalide õiguste eest); |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et suuniste rakendamise juures on vaja võrdõiguslikkuse dimensiooni ning meetmeid, mis on suunatud naissoost inimõiguste kaitsjatele ning muudele eriti ohustatud rühmadele (näiteks ajakirjanikud ja inimõiguste kaitsjad, kes võitlevad majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste, laste õiguste ning vähemuste, eriti usuliste ja keeleliste vähemuste õiguste eest ning samuti põlisrahvaste õiguste ning homo-, bi- ja transseksuaalide õiguste eest);

| 14. | rõhutab sõnavabaduse tähtsust ning internetipõhiste ja muude massiteabevahendite rolli inimõiguste kaitsjate innustamisel; |
| --- | --- |

14.

rõhutab sõnavabaduse tähtsust ning internetipõhiste ja muude massiteabevahendite rolli inimõiguste kaitsjate innustamisel;

| 15. | on arvamusel, et uute tehnoloogiate arengut ja selle mõju inimõiguste kaitsjatele tuleb hinnata ning lisada hinnangu tulemused ELi olemasolevatesse inimõiguste ja inimõiguste kaitsjate alastesse programmidesse; |
| --- | --- |

15.

on arvamusel, et uute tehnoloogiate arengut ja selle mõju inimõiguste kaitsjatele tuleb hinnata ning lisada hinnangu tulemused ELi olemasolevatesse inimõiguste ja inimõiguste kaitsjate alastesse programmidesse;

| 16. | on seisukohal, et inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste rakendamise kohalikud strateegiad peaksid kajastuma riigi strateegiadokumentides / riiklikes sihtprogrammides, Euroopa naabruspoliitika (ENP) tegevuskavades, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) iga-aastastes tegevuskavades ning stabiliseerimisvahendites; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste rakendamise kohalikud strateegiad peaksid kajastuma riigi strateegiadokumentides / riiklikes sihtprogrammides, Euroopa naabruspoliitika (ENP) tegevuskavades, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) iga-aastastes tegevuskavades ning stabiliseerimisvahendites;

| 17. | kordab, et Lissaboni lepingu abil tuleb inimõiguste kaitsjate tegevuse edendamine, kaitsmine ja turvalisus seada ELi suhetes kolmandate riikidega esikohale ning integreerida kõigil tasanditel ja ELi välispoliitika kõigis aspektides ning meetmetes, et suurendada ELi-poolse inimõiguste kaitsjate toetuse sidusust, tõhusust ja usaldatavust; on arvamusel, et konkreetsete inimõiguste- ja demokraatiaalaste riiklike strateegiate väljatöötamine, tõhus rakendamine ja regulaarne järelevalve võiks nimetatud sihipärasele lähenemisviisile oluliselt kaasa aidata; |
| --- | --- |

17.

kordab, et Lissaboni lepingu abil tuleb inimõiguste kaitsjate tegevuse edendamine, kaitsmine ja turvalisus seada ELi suhetes kolmandate riikidega esikohale ning integreerida kõigil tasanditel ja ELi välispoliitika kõigis aspektides ning meetmetes, et suurendada ELi-poolse inimõiguste kaitsjate toetuse sidusust, tõhusust ja usaldatavust; on arvamusel, et konkreetsete inimõiguste- ja demokraatiaalaste riiklike strateegiate väljatöötamine, tõhus rakendamine ja regulaarne järelevalve võiks nimetatud sihipärasele lähenemisviisile oluliselt kaasa aidata;

| 18. | on arvamusel, et inimõiguste kaitsjaid kolmandates riikides on võimalik kaitsta paremini, muutes inimõigustealased dialoogid tõhusamaks; rõhutab vajadust tõstatada süstemaatiliselt küsimus inimõiguste kaitsjate olukorrast kõigis poliitilistes ja inimõigustealastes dialoogides ja kaubandusläbirääkimistes kolmandate riikidega ning üldisemalt ühinemisvabaduse õiguse olukorrast ja selle parandamisest liikmesriikide õigusaktides, eeskirjades ja tavades, tuletades partneritele meelde riikide kohustust tagada, et kõik ÜRO deklaratsioonis nimetatud inimõiguste kaitsjaid käsitlevad kohustused ja õigused lisatakse riigisisesesse õigusesse, kaasa arvatud õigus ühinemisvabadusele, õigus koosolekuvabadusele ja õigus saada täiesti läbipaistvat ja nende otsuste sõltumatust austavat riigisisest ja välisrahastamist, samuti sõnavabadus, mis on inimõiguste kaitsjate töö jaoks oluline õigus; rõhutab, et ka partnerriikidele tuleks tuletada meelde kohustust kaitsta ja edendada inimõiguste kaitsjate ja nende töö austamist ning vastutust selle eest, luues tingimused, mis võimaldavad täiel määral inimõigusi toetada, jälgida ja nende kohta aru anda; |
| --- | --- |

18.

on arvamusel, et inimõiguste kaitsjaid kolmandates riikides on võimalik kaitsta paremini, muutes inimõigustealased dialoogid tõhusamaks; rõhutab vajadust tõstatada süstemaatiliselt küsimus inimõiguste kaitsjate olukorrast kõigis poliitilistes ja inimõigustealastes dialoogides ja kaubandusläbirääkimistes kolmandate riikidega ning üldisemalt ühinemisvabaduse õiguse olukorrast ja selle parandamisest liikmesriikide õigusaktides, eeskirjades ja tavades, tuletades partneritele meelde riikide kohustust tagada, et kõik ÜRO deklaratsioonis nimetatud inimõiguste kaitsjaid käsitlevad kohustused ja õigused lisatakse riigisisesesse õigusesse, kaasa arvatud õigus ühinemisvabadusele, õigus koosolekuvabadusele ja õigus saada täiesti läbipaistvat ja nende otsuste sõltumatust austavat riigisisest ja välisrahastamist, samuti sõnavabadus, mis on inimõiguste kaitsjate töö jaoks oluline õigus; rõhutab, et ka partnerriikidele tuleks tuletada meelde kohustust kaitsta ja edendada inimõiguste kaitsjate ja nende töö austamist ning vastutust selle eest, luues tingimused, mis võimaldavad täiel määral inimõigusi toetada, jälgida ja nende kohta aru anda;

| 19. | on arvamusel, et riikliku ja välisrahastamise osas tuleks vastu võtta kindlad kriteeriumid vastavalt asjakohastele ning vajalikele läbipaistvus- ja konfidentsiaalsusnõuetele; nõuab, et rakendatakse meetmeid, mis tagaksid muude selliste kriteeriumidega arvestamise, mida inimõiguste kaitsjad kasutavad, kui see on nende töö jaoks vajalik; |
| --- | --- |

19.

on arvamusel, et riikliku ja välisrahastamise osas tuleks vastu võtta kindlad kriteeriumid vastavalt asjakohastele ning vajalikele läbipaistvus- ja konfidentsiaalsusnõuetele; nõuab, et rakendatakse meetmeid, mis tagaksid muude selliste kriteeriumidega arvestamise, mida inimõiguste kaitsjad kasutavad, kui see on nende töö jaoks vajalik;

| 20. | kordab veel, et Euroopa Parlamendi delegatsioonidel, kui EP ja kolmandate riikide vaheliste suhete eest vastutavatel organitel, võiks olla veel olulisem osa inimõiguste kaitsjate aitamisel vastavalt erisuunistele Euroopa Parlamendi liikmete inimõiguste- ja demokraatiaalaste tegevuste kohta visiitidel kolmandatesse riikidesse; |
| --- | --- |

20.

kordab veel, et Euroopa Parlamendi delegatsioonidel, kui EP ja kolmandate riikide vaheliste suhete eest vastutavatel organitel, võiks olla veel olulisem osa inimõiguste kaitsjate aitamisel vastavalt erisuunistele Euroopa Parlamendi liikmete inimõiguste- ja demokraatiaalaste tegevuste kohta visiitidel kolmandatesse riikidesse;

| 21. | nõuab, et Euroopa Parlamendile antaks ELi ja kolmandate riikide vahelistes inimõigustealastes dialoogides rohkem sõnaõigust; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et Euroopa Parlamendile antaks ELi ja kolmandate riikide vahelistes inimõigustealastes dialoogides rohkem sõnaõigust;

| 22. | kutsub üles kaasama inimõigustealastesse dialoogidesse ka ettevõtjad; |
| --- | --- |

22.

kutsub üles kaasama inimõigustealastesse dialoogidesse ka ettevõtjad;

| 23. | on seisukohal, et inimõiguste kaitsjate kaitsmisel on vaja nii sidusat, koordineeritud ELi lähenemist kui ka ruumi liikmesriikide täiendavale rollile; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et inimõiguste kaitsjate kaitsmisel on vaja nii sidusat, koordineeritud ELi lähenemist kui ka ruumi liikmesriikide täiendavale rollile;

| 24. | mõistab hukka inimõiguste kaitsjate vastu toime pandud rikkumiste eest karistamatuse õhkkonna, mis on valdav paljudes maailma riikides; kutsub nõukogu ja komisjoni üles tõstatama kõnealuse küsimuse kahepoolses suhtluses, nõudes tungivalt, et kõik riigid tagaksid, et rikkumiste toimepanijate üle mõistetaks – olenemata nende ametikohast või ülesandest – kohut sõltumatus ning tõhusas distsiplinaar- ja kriminaalkorras, arvestades alati Euroopa Inimõiguste Kohtusse edasikaebamise võimalusega pärast seda, kui siseriiklikud kohtuinstantsid on ammendatud; |
| --- | --- |

24.

mõistab hukka inimõiguste kaitsjate vastu toime pandud rikkumiste eest karistamatuse õhkkonna, mis on valdav paljudes maailma riikides; kutsub nõukogu ja komisjoni üles tõstatama kõnealuse küsimuse kahepoolses suhtluses, nõudes tungivalt, et kõik riigid tagaksid, et rikkumiste toimepanijate üle mõistetaks – olenemata nende ametikohast või ülesandest – kohut sõltumatus ning tõhusas distsiplinaar- ja kriminaalkorras, arvestades alati Euroopa Inimõiguste Kohtusse edasikaebamise võimalusega pärast seda, kui siseriiklikud kohtuinstantsid on ammendatud;

| 25. | rõhutab vajadust tagada, et riiklikku ja üldist julgeolekut, sealhulgas terrorismivastast tegevust, ei kasutataks meelevaldse ettekäändena inimõiguste kaitsjate vastu; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust tagada, et riiklikku ja üldist julgeolekut, sealhulgas terrorismivastast tegevust, ei kasutataks meelevaldse ettekäändena inimõiguste kaitsjate vastu;

| 26. | rõhutab, et parlamendiliikmetel on samuti oluline osa selle tagamisel, et riigisisesed õigusaktid, mis võivad mõjutada inimõiguste kaitsjaid ja nende tegevust, viidaks kooskõlla rahvusvaheliselt tunnustatud inimõigustealaste normidega; rõhutab seepärast, kui oluline on, et Euroopa Parlamendi liikmed käsitleksid süstemaatiliselt kõnealuseid küsimusi kahe- ja mitmepoolsetel kohtumistel nii teiste parlamendiliikmete kui ka kohalike ekspertidega kooskõlas Euroopa Parlamendi erisuunistega parlamendiliikmete inimõiguste- ja demokraatiaalase tegevuse kohta nende visiitidel kolmandatesse riikidesse; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et parlamendiliikmetel on samuti oluline osa selle tagamisel, et riigisisesed õigusaktid, mis võivad mõjutada inimõiguste kaitsjaid ja nende tegevust, viidaks kooskõlla rahvusvaheliselt tunnustatud inimõigustealaste normidega; rõhutab seepärast, kui oluline on, et Euroopa Parlamendi liikmed käsitleksid süstemaatiliselt kõnealuseid küsimusi kahe- ja mitmepoolsetel kohtumistel nii teiste parlamendiliikmete kui ka kohalike ekspertidega kooskõlas Euroopa Parlamendi erisuunistega parlamendiliikmete inimõiguste- ja demokraatiaalase tegevuse kohta nende visiitidel kolmandatesse riikidesse;

| 27. | rõhutab, kui oluline on sõltumatu kodanikuühiskonna kaasamine täiel määral kõigi inimõigustealaste dialoogide ettevalmistamisse kas kodanikuühiskonna seminaride või teiste vahendite kaudu; on arvamusel, et sidet kodanikuühiskonna seminaride ja ametliku dialoogi vahel on vaja tugevdada, andes sel eesmärgil välja esitatud soovitusi ning tagades kodanikuühiskonnale pärast dialoogi toimumist paremad järelmeetmed ja parema tagasiside; rõhutab, kui oluline on dialoogi käigus jätkata üksikjuhtumite esiletoomist, ning on arvamusel, et nimekirjade avalikustamine tõhustaks ELi meetmete mõju ja suurendaks avalikkuse tähelepanu kõnealustele juhtumitele, eeldusel, et avalikustamine ei sea inimõiguste kaitsjaid ohtu; rõhutab sellise riski hindamisel koostöö olulisust teiste inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, kui oluline on sõltumatu kodanikuühiskonna kaasamine täiel määral kõigi inimõigustealaste dialoogide ettevalmistamisse kas kodanikuühiskonna seminaride või teiste vahendite kaudu; on arvamusel, et sidet kodanikuühiskonna seminaride ja ametliku dialoogi vahel on vaja tugevdada, andes sel eesmärgil välja esitatud soovitusi ning tagades kodanikuühiskonnale pärast dialoogi toimumist paremad järelmeetmed ja parema tagasiside; rõhutab, kui oluline on dialoogi käigus jätkata üksikjuhtumite esiletoomist, ning on arvamusel, et nimekirjade avalikustamine tõhustaks ELi meetmete mõju ja suurendaks avalikkuse tähelepanu kõnealustele juhtumitele, eeldusel, et avalikustamine ei sea inimõiguste kaitsjaid ohtu; rõhutab sellise riski hindamisel koostöö olulisust teiste inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonnaga;

| 28. | on arvamusel, et demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR), mis on juba tõestanud oma suutlikkust toetada ning edendada inimõiguste austamist ja õigusriigi põhimõtte tugevdamist, peaks edaspidi jätkuvalt suurendama otsetoetust inimõiguste kaitsjatele, et vastata nii nende lühiajalistele kui ka pikaajalistele vajadustele ja tagada, et see ulatub ka eriti haavatavate inimrühmadeni ja inimõiguste kaitsjateni, kes elavad äärepoolsemates ja tähelepanu keskpunktist väljapoole jäävates piirkondades; |
| --- | --- |

28.

on arvamusel, et demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR), mis on juba tõestanud oma suutlikkust toetada ning edendada inimõiguste austamist ja õigusriigi põhimõtte tugevdamist, peaks edaspidi jätkuvalt suurendama otsetoetust inimõiguste kaitsjatele, et vastata nii nende lühiajalistele kui ka pikaajalistele vajadustele ja tagada, et see ulatub ka eriti haavatavate inimrühmadeni ja inimõiguste kaitsjateni, kes elavad äärepoolsemates ja tähelepanu keskpunktist väljapoole jäävates piirkondades;

| 29. | nõuab, et nõukogu ja kõrge esindaja mõistaksid süstemaatiliselt hukka ja noomiksid rahvusvahelisi ettevõtteid, kes pakuvad rõhuvatele režiimidele jälitustehnoloogiat, soodustades nii inimõiguste kaitsjate tagakiusamist ja arreteerimist; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et nõukogu ja kõrge esindaja mõistaksid süstemaatiliselt hukka ja noomiksid rahvusvahelisi ettevõtteid, kes pakuvad rõhuvatele režiimidele jälitustehnoloogiat, soodustades nii inimõiguste kaitsjate tagakiusamist ja arreteerimist;

Suurem läbipaistvus ja nähtavus kui kaitsemeede

| 30. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tõstma inimõiguste kaitsjate, Euroopa välisteenistuse, ELi suursaatkondade ja ELi välisministrite seas sihipäraste meetmete abil teadlikkust suuniste olemasolust, et tagada nende täielik heakskiit ja rakendamine; on arvamusel, et suunistes ette nähtud iga-aastased kohtumised kujutaksid endast olulist toetust inimõiguste kaitsjatele ning samuti aitaksid need suurendada ELi meetmete usaldusväärsust ja nähtavust ning näidata sel viisil, kui oluline on ELi jaoks inimõiguste kaitse; |
| --- | --- |

30.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tõstma inimõiguste kaitsjate, Euroopa välisteenistuse, ELi suursaatkondade ja ELi välisministrite seas sihipäraste meetmete abil teadlikkust suuniste olemasolust, et tagada nende täielik heakskiit ja rakendamine; on arvamusel, et suunistes ette nähtud iga-aastased kohtumised kujutaksid endast olulist toetust inimõiguste kaitsjatele ning samuti aitaksid need suurendada ELi meetmete usaldusväärsust ja nähtavust ning näidata sel viisil, kui oluline on ELi jaoks inimõiguste kaitse;

| 31. | rõhutab, et inimõiguste kaitsjatele ja nende tööle antud tunnustus ja nähtavus võib aidata kaasa ka nende kaitsmisele rasketes oludes, kuna rikkumiste toimepanijad võivad tegutsemast loobuda, kui kuritarvitamine märkamatuks ei jää; kutsub ELi liikmesriike ja ELi delegatsioone üles võimaluse korral avaldama konkreetse juhtumiga seotud demarše ja muud tegevust, konsulteerides alati inimõiguste kaitsja ja tema perekonnaga; kutsub ELi missioone üles andma inimõiguste kaitsjatele ja/või nende perekondadele ning valitsusvälistele organisatsioonidele, kes teavitasid ELi konkreetsest juhtumist, süstemaatilist tagasisidet iga nende nimel võetud meetme kohta, olenemata selle vormist, nagu suunistes on sätestatud; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et inimõiguste kaitsjatele ja nende tööle antud tunnustus ja nähtavus võib aidata kaasa ka nende kaitsmisele rasketes oludes, kuna rikkumiste toimepanijad võivad tegutsemast loobuda, kui kuritarvitamine märkamatuks ei jää; kutsub ELi liikmesriike ja ELi delegatsioone üles võimaluse korral avaldama konkreetse juhtumiga seotud demarše ja muud tegevust, konsulteerides alati inimõiguste kaitsja ja tema perekonnaga; kutsub ELi missioone üles andma inimõiguste kaitsjatele ja/või nende perekondadele ning valitsusvälistele organisatsioonidele, kes teavitasid ELi konkreetsest juhtumist, süstemaatilist tagasisidet iga nende nimel võetud meetme kohta, olenemata selle vormist, nagu suunistes on sätestatud;

| 32. | kutsub Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja kõiki välissuhete eest vastutavaid volinikke üles kohtuma süstemaatiliselt inimõiguste kaitsjatega, kui nad külastavad ametlikult kolmandaid riike, ja rõhutab, et toetus inimõiguste kaitsjatele tuleks kindlasti lisada ELi eriesindajate volituste hulka; rõhutab, et nii kõrge esindaja kui ka eriesindajad peavad oma tegevuse kohta selles valdkonnas andma aru Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

32.

kutsub Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja kõiki välissuhete eest vastutavaid volinikke üles kohtuma süstemaatiliselt inimõiguste kaitsjatega, kui nad külastavad ametlikult kolmandaid riike, ja rõhutab, et toetus inimõiguste kaitsjatele tuleks kindlasti lisada ELi eriesindajate volituste hulka; rõhutab, et nii kõrge esindaja kui ka eriesindajad peavad oma tegevuse kohta selles valdkonnas andma aru Euroopa Parlamendile;

| 33. | rõhutab vajadust aktiivselt toetada ja töötada välja ettepanekud selle kohta, kuidas saaks inimõiguste kaitsjate pideva toetamise ühe osana kasutada 2008. aasta detsembris Sahharovi auhinna 20. aastapäeva puhul käivitatud Sahharovi auhinna võrgustikku ning kuidas Euroopa Parlament saaks oma volituste täitmiseks paremini ära kasutada nimetatud auhinna laureaatide võimalikku panust Euroopa Parlamendi erinevatesse meetmetesse; kordab oma muret teatavate Sahharovi auhinna saajate inimõiguste rikkumise üle; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust aktiivselt toetada ja töötada välja ettepanekud selle kohta, kuidas saaks inimõiguste kaitsjate pideva toetamise ühe osana kasutada 2008. aasta detsembris Sahharovi auhinna 20. aastapäeva puhul käivitatud Sahharovi auhinna võrgustikku ning kuidas Euroopa Parlament saaks oma volituste täitmiseks paremini ära kasutada nimetatud auhinna laureaatide võimalikku panust Euroopa Parlamendi erinevatesse meetmetesse; kordab oma muret teatavate Sahharovi auhinna saajate inimõiguste rikkumise üle;

Kooskõlastatumate ja rohkem tulemusele suunatud meetmete suunas eesmärgiga toetada inimõiguste kaitsjaid

| 34. | on arvamusel, et ELil on vaja arendada välja terviklik lähenemisviis inimõiguste kaitsjatele, et suurendada ELi poliitika usaldusväärsust ja tulemuslikkust ELi liikmesriikide hulgas ja suhetes kolmandate riikidega, hõlmates samal ajal ka toetusmeetmeid nende tegevuse kindlustamiseks ning ka ennetusabinõusid ja kaitsemeetmeid, võttes samal ajal arvesse nii inimõiguste kaitsjate lühiajalisi kui ka pikaajalisi vajadusi; rõhutab, et nimetatud lähenemisviisi peaksid kajastama ka demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi läbivaadatud strateegia ja ELi inimõiguste kaitsjaid käsitlevad suunised; |
| --- | --- |

34.

on arvamusel, et ELil on vaja arendada välja terviklik lähenemisviis inimõiguste kaitsjatele, et suurendada ELi poliitika usaldusväärsust ja tulemuslikkust ELi liikmesriikide hulgas ja suhetes kolmandate riikidega, hõlmates samal ajal ka toetusmeetmeid nende tegevuse kindlustamiseks ning ka ennetusabinõusid ja kaitsemeetmeid, võttes samal ajal arvesse nii inimõiguste kaitsjate lühiajalisi kui ka pikaajalisi vajadusi; rõhutab, et nimetatud lähenemisviisi peaksid kajastama ka demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi läbivaadatud strateegia ja ELi inimõiguste kaitsjaid käsitlevad suunised;

| 35. | on seisukohal, et EL peaks raskeid inimõiguste rikkumisi toime panevate kolmandate riikide suhtes selgelt ette nägema asjakohased sanktsioonid ning neid kohaldama; kordab uuesti komisjonile, nõukogule ja eelkõige välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale / komisjoni asepresidendile esitatud nõudmist inimõiguste klausli tõhustamise kohta rahvusvahelistes lepingutes, et sel teel luua toimiv mehhanism selle klausli täitmisele pööramiseks kooskõlas Cotonou lepingu artiklitega 8, 9 ja 96; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et EL peaks raskeid inimõiguste rikkumisi toime panevate kolmandate riikide suhtes selgelt ette nägema asjakohased sanktsioonid ning neid kohaldama; kordab uuesti komisjonile, nõukogule ja eelkõige välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale / komisjoni asepresidendile esitatud nõudmist inimõiguste klausli tõhustamise kohta rahvusvahelistes lepingutes, et sel teel luua toimiv mehhanism selle klausli täitmisele pööramiseks kooskõlas Cotonou lepingu artiklitega 8, 9 ja 96;

| 36. | on arvamusel, et tulemustele suunatud meetmete väljatöötamiseks peaks Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja korrapäraselt hindama inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste rakendamist kõikide ELi delegatsioonide poolt kolmandates riikides, pidama seda tööd esmatähtsaks, hoolikalt jälgima selle edasist käiku ning andma soovitusi missioonidele tegevuse tõhustamiseks siis, kui rakendamine on olnud märkimisväärselt nõrk; |
| --- | --- |

36.

on arvamusel, et tulemustele suunatud meetmete väljatöötamiseks peaks Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja korrapäraselt hindama inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste rakendamist kõikide ELi delegatsioonide poolt kolmandates riikides, pidama seda tööd esmatähtsaks, hoolikalt jälgima selle edasist käiku ning andma soovitusi missioonidele tegevuse tõhustamiseks siis, kui rakendamine on olnud märkimisväärselt nõrk;

| 37. | kutsub nõukogu üles muutma Euroopa ligipääsetavamaks inimõiguste kaitsjate jaoks, kes ei saa oma kodumaale jääda; nõuab, et nõukogu ja komisjon valmistaksid ette ja rakendaksid erimeetmeid sellistele inimõiguste kaitsjatele ligipääsu lihtsustamiseks Euroopasse; |
| --- | --- |

37.

kutsub nõukogu üles muutma Euroopa ligipääsetavamaks inimõiguste kaitsjate jaoks, kes ei saa oma kodumaale jääda; nõuab, et nõukogu ja komisjon valmistaksid ette ja rakendaksid erimeetmeid sellistele inimõiguste kaitsjatele ligipääsu lihtsustamiseks Euroopasse;

| 38. | tuletab meelde vajadust lahendada sidusa kaitse- ja varjupaigastrateegia puudumise probleem sellega, et nii pikas kui ka lühikeses perspektiivis korrapäraselt kasutusele võtta erakorralisi meetmeid ja algatusi; palub, et kõrge esindaja esitaks 2010. aasta lõpuks Euroopa Parlamendile raporti vastavate meetmete rakendamise kohta; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde vajadust lahendada sidusa kaitse- ja varjupaigastrateegia puudumise probleem sellega, et nii pikas kui ka lühikeses perspektiivis korrapäraselt kasutusele võtta erakorralisi meetmeid ja algatusi; palub, et kõrge esindaja esitaks 2010. aasta lõpuks Euroopa Parlamendile raporti vastavate meetmete rakendamise kohta;

| 39. | kordab oma nõuet, et liikmesriigid töötaksid eelkõige välja kooskõlastatud poliitika inimõiguste kaitsjatele ja nende perekonnaliikmetele eriviisade väljaandmise kohta, mille konkreetsete kavadega võivad eeskujuks olla Hispaania ja Iirimaa; on kindlalt veendunud, et Euroopa Liidu uute delegatsioonide õigus anda liikmesriikidele eriviisade väljastamise kohta soovitusi oleks liidu inimõigustepoliitikas suur samm edasi; on seisukohal, et selge viide sellele võimalusele viisataotluste menetlemise ja väljastatud viisade muutmise käsiraamatu projektis oleks suureks abiks kõnealuse ühise lähenemisviisi saavutamisel, nagu Euroopa Parlament seda juba eespool mainitud meetme õigusliku kontrolli protsessi ajal väljendas; |
| --- | --- |

39.

kordab oma nõuet, et liikmesriigid töötaksid eelkõige välja kooskõlastatud poliitika inimõiguste kaitsjatele ja nende perekonnaliikmetele eriviisade väljaandmise kohta, mille konkreetsete kavadega võivad eeskujuks olla Hispaania ja Iirimaa; on kindlalt veendunud, et Euroopa Liidu uute delegatsioonide õigus anda liikmesriikidele eriviisade väljastamise kohta soovitusi oleks liidu inimõigustepoliitikas suur samm edasi; on seisukohal, et selge viide sellele võimalusele viisataotluste menetlemise ja väljastatud viisade muutmise käsiraamatu projektis oleks suureks abiks kõnealuse ühise lähenemisviisi saavutamisel, nagu Euroopa Parlament seda juba eespool mainitud meetme õigusliku kontrolli protsessi ajal väljendas;

| 40. | kutsub 27 liikmesriiki üles järgima sama joont viisade väljastamisel inimõiguste kaitsjatele; |
| --- | --- |

40.

kutsub 27 liikmesriiki üles järgima sama joont viisade väljastamisel inimõiguste kaitsjatele;

| 41. | rõhutab vajadust, et kõnealuste eriviisadega kaasneksid inimõiguste kaitsjate jaoks ajutise kaitse ja varjupaiga võimalused Euroopas, mis hõlmaksid finantsvahendeid ja majutusvõimalust ning nendega kaasnevaid programme (inimõigustealased tegevused, õpetamine Euroopa ülikoolide keelekursustel jne); tervitab eesistujariigi Tšehhi edendatava varjupaigalinnade algatust ja Hispaania valitsuse 2008. aastast rakendatavat kaitse- ja varjupaigaprogrammi ning palub asepresidendil / kõrgel esindajal Euroopa välisteenistuse raames viia 2010. aasta lõpuks lõpule Euroopa kaitse- ja varjupaigaprogramm, mida hakatakse rakendama alates 2011. aastast, võtmata samas vastutust teistelt linnadelt; kutsub seetõttu kõrget esindajat üles esitama Euroopa Parlamendile juhendi varjupaigalinnade loomise kohta ning raamettepaneku selliste linnade vaheliste võrkude loomise toetamiseks; nõuab sellega seoses täiendavat toetust olemasolevatele algatustele; |
| --- | --- |

41.

rõhutab vajadust, et kõnealuste eriviisadega kaasneksid inimõiguste kaitsjate jaoks ajutise kaitse ja varjupaiga võimalused Euroopas, mis hõlmaksid finantsvahendeid ja majutusvõimalust ning nendega kaasnevaid programme (inimõigustealased tegevused, õpetamine Euroopa ülikoolide keelekursustel jne); tervitab eesistujariigi Tšehhi edendatava varjupaigalinnade algatust ja Hispaania valitsuse 2008. aastast rakendatavat kaitse- ja varjupaigaprogrammi ning palub asepresidendil / kõrgel esindajal Euroopa välisteenistuse raames viia 2010. aasta lõpuks lõpule Euroopa kaitse- ja varjupaigaprogramm, mida hakatakse rakendama alates 2011. aastast, võtmata samas vastutust teistelt linnadelt; kutsub seetõttu kõrget esindajat üles esitama Euroopa Parlamendile juhendi varjupaigalinnade loomise kohta ning raamettepaneku selliste linnade vaheliste võrkude loomise toetamiseks; nõuab sellega seoses täiendavat toetust olemasolevatele algatustele;

| 42. | rõhutab lisaks, et olukorras, kus inimõiguste eest võitlejate elu või füüsiline ja vaimne tervis võib ohus olla, peaksid ELi liikmesriikide delegatsioonid toetama ja välja töötama ka teisi kaitsevahendeid ja kiirreageerimismehhanisme; on arvamusel, et seda peaks tegema tihedas koostöös kohalike inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

42.

rõhutab lisaks, et olukorras, kus inimõiguste eest võitlejate elu või füüsiline ja vaimne tervis võib ohus olla, peaksid ELi liikmesriikide delegatsioonid toetama ja välja töötama ka teisi kaitsevahendeid ja kiirreageerimismehhanisme; on arvamusel, et seda peaks tegema tihedas koostöös kohalike inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonnaga;

| 43. | tervitab praegust koostööd Euroopa ja rahvusvahelise tasandi olemasolevate kaitsemehhanismide vahel, mida oleks võimalik veelgi tugevdada järjekindla teabevahetuse ja strateegiaga, et kõik nimetatud mehhanismid täiendaksid üksteist paremini nii teabe jagamisel erakorraliste juhtumite kohta kui ka pikaajaliste toetusmeetmete kooskõlastamisel, kasutades selleks näiteks kõigile ametlikele sidusrühmadele juurdepääsetavat turvalist veebiplatvormi; tervitab sellega seoses nii Euroopa Nõukogu korraldatavaid iga-aastaseid kohtumisi kui ka inimõiguste kaitsjate kaitsmise vaatluskeskuse iga-aastaseid nn mehhanismidevahelisi kohtumisi, Rahvusvahelise Inimõiguste Föderatsiooni (FIDH) ja Maailma Piinamisvastase Organisatsiooni (OMCT) ühisprogrammi eesmärgiga tugevdada rahvusvaheliste ja piirkondlike mehhanismide ja institutsioonide vahelist suhtlust inimõiguste kaitsjate kaitsmisel; kutsub üles olemasolevaid inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid Euroopa töökondi – nõukogu inimõigusi käsitleva töörühma ja Euroopa Nõukogu raames, kusjuures viimati nimetatu on Euroopa Nõukogu inimõiguste ülemvoliniku algatus – uurima tihedama koostöö viise; |
| --- | --- |

43.

tervitab praegust koostööd Euroopa ja rahvusvahelise tasandi olemasolevate kaitsemehhanismide vahel, mida oleks võimalik veelgi tugevdada järjekindla teabevahetuse ja strateegiaga, et kõik nimetatud mehhanismid täiendaksid üksteist paremini nii teabe jagamisel erakorraliste juhtumite kohta kui ka pikaajaliste toetusmeetmete kooskõlastamisel, kasutades selleks näiteks kõigile ametlikele sidusrühmadele juurdepääsetavat turvalist veebiplatvormi; tervitab sellega seoses nii Euroopa Nõukogu korraldatavaid iga-aastaseid kohtumisi kui ka inimõiguste kaitsjate kaitsmise vaatluskeskuse iga-aastaseid nn mehhanismidevahelisi kohtumisi, Rahvusvahelise Inimõiguste Föderatsiooni (FIDH) ja Maailma Piinamisvastase Organisatsiooni (OMCT) ühisprogrammi eesmärgiga tugevdada rahvusvaheliste ja piirkondlike mehhanismide ja institutsioonide vahelist suhtlust inimõiguste kaitsjate kaitsmisel; kutsub üles olemasolevaid inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid Euroopa töökondi – nõukogu inimõigusi käsitleva töörühma ja Euroopa Nõukogu raames, kusjuures viimati nimetatu on Euroopa Nõukogu inimõiguste ülemvoliniku algatus – uurima tihedama koostöö viise;

| 44. | nõuab, et ELi institutsioonid teeksid Lissaboni lepingu rakendamise kontekstis erilisi jõupingutusi inimõiguste kaitsjaid käsitleva institutsioonidevahelise koostöömehhanismi loomiseks; mõistab, et sellise mehhanismi loomist oleks võimalik lihtsustada teabekeskuste asutamisega inimõiguste kaitsjate jaoks kõigis ELi institutsioonides ja organites, kusjuures sellised keskused teeksid ELi missioonides ja delegatsioonides tihedat koostööd inimõiguste ja demokraatia eest vastutavate isikutega; |
| --- | --- |

44.

nõuab, et ELi institutsioonid teeksid Lissaboni lepingu rakendamise kontekstis erilisi jõupingutusi inimõiguste kaitsjaid käsitleva institutsioonidevahelise koostöömehhanismi loomiseks; mõistab, et sellise mehhanismi loomist oleks võimalik lihtsustada teabekeskuste asutamisega inimõiguste kaitsjate jaoks kõigis ELi institutsioonides ja organites, kusjuures sellised keskused teeksid ELi missioonides ja delegatsioonides tihedat koostööd inimõiguste ja demokraatia eest vastutavate isikutega;

| 45. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles uurima võimalusi ELi institutsioonide ja kõigi teiste kaitsemehhanismide vahelise ühise hoiatussüsteemide mehhanismi loomiseks; |
| --- | --- |

45.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles uurima võimalusi ELi institutsioonide ja kõigi teiste kaitsemehhanismide vahelise ühise hoiatussüsteemide mehhanismi loomiseks;

| 46. | usub, et teabe jagamist hõlbustaks ka konkreetsete andmebaaside või nn päevikute loomine, et jälgida läbiviidavat tegevust, eriti seoses üksikisikutega, tagades samal ajal täieliku konfidentsiaalsuse; |
| --- | --- |

46.

usub, et teabe jagamist hõlbustaks ka konkreetsete andmebaaside või nn päevikute loomine, et jälgida läbiviidavat tegevust, eriti seoses üksikisikutega, tagades samal ajal täieliku konfidentsiaalsuse;

| 47. | kutsub Euroopa Komisjoni üles korrapäraselt jälgima inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste rakendamist nii lühikeses kui pikemas perspektiivis ja teostama selle üle järelevalvet ning andma selle kohta aru Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjonile; |
| --- | --- |

47.

kutsub Euroopa Komisjoni üles korrapäraselt jälgima inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste rakendamist nii lühikeses kui pikemas perspektiivis ja teostama selle üle järelevalvet ning andma selle kohta aru Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjonile;

*

* *

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja ELi liikmesriikidele. |
| --- | --- |

48.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja ELi liikmesriikidele.

---

(1)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 214.

(2)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.

(3)  ELT C 131 E, 5.6.2003, lk 147.

(4)  RES/1660(2009).

(5)  CM/Rec(2007)14.

(6)  ELT L 243, 15.9.2009, lk 1.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/76 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/76

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Statistiliste andmete kvaliteet Euroopa Liidus ja komisjoni kontrollivolituste laiendamine (Eurostat)

P7_TA(2010)0230

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon statistiliste andmete kvaliteedi kohta Euroopa Liidus ja komisjoni kontrollivolituste laiendamise (Eurostat) kohta

2011/C 236 E/11

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2010)0053);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2005)0071 – 2005/0013(CNS));

võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) 31. märtsi 2010. aasta arvamust (CON/2010/28);

võttes arvesse Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga kajastavat statistikat käsitlevat komisjoni aruannet (KOM(2010)0001);

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0227/2009);

võttes arvesse 4. juunil 2010 komisjonile esitatud küsimust, mis käsitles statistiliste andmete kvaliteeti Euroopa Liidus ja komisjoni kontrollivolituste laiendamist (Eurostat) (O-0080/2010 – B7-0314/2010);

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et komisjonil (Eurostat) on siiani puudunud vajalikud uurimisvolitused Euroopa statistika kvaliteedi parandamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjonil (Eurostat) on siiani puudunud vajalikud uurimisvolitused Euroopa statistika kvaliteedi parandamiseks;

| B. | arvestades, et hiljutised sündmused on näidanud, et korralikult toimiv statistikasüsteem on usaldusväärsete andmete eeltingimus; arvestades, et on puudunud poliitiline tahe järgida ühiseeskirju ja parandada reaalselt statistika haldamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hiljutised sündmused on näidanud, et korralikult toimiv statistikasüsteem on usaldusväärsete andmete eeltingimus; arvestades, et on puudunud poliitiline tahe järgida ühiseeskirju ja parandada reaalselt statistika haldamist;

| C. | arvestades, et Kreeka juhtum on selge näide liidus esineva viletsa kvaliteediga fiskaalstatistika kohta: see näitab, et alates 2005. aastast ei ole tehtud piisavalt edusamme, et tõsta Kreeka fiskaalandmete kvaliteet teiste liikmesriikidega samale tasemele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kreeka juhtum on selge näide liidus esineva viletsa kvaliteediga fiskaalstatistika kohta: see näitab, et alates 2005. aastast ei ole tehtud piisavalt edusamme, et tõsta Kreeka fiskaalandmete kvaliteet teiste liikmesriikidega samale tasemele;

| D. | arvestades, et juba komisjoni 2005. aasta ettepanekus nõuti komisjonile (Eurostat) suuremaid kontrollivolitusi ja statistiliste andmete ühiselt kokkulepitud miinimumstandardeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et juba komisjoni 2005. aasta ettepanekus nõuti komisjonile (Eurostat) suuremaid kontrollivolitusi ja statistiliste andmete ühiselt kokkulepitud miinimumstandardeid;

| E. | arvestades, et 2005. aastal olid mitmed suured liikmesriigid vastu Eurostati volituste laiendamisele, kuigi juba siis oli selge, et eeskirjad ja nende rakendamine olid ebapiisavad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2005. aastal olid mitmed suured liikmesriigid vastu Eurostati volituste laiendamisele, kuigi juba siis oli selge, et eeskirjad ja nende rakendamine olid ebapiisavad;

| F. | arvestades, et on mõistetud, et praegust olukorda tuleb parandada ning komisjonile (Eurostat) tuleb anda suuremad uurimisvolitused; arvestades, et paistab puuduvat poliitiline tahe, eelkõige nõukogus, et astuda vajalikke samme komisjoni (Eurostat) volituste jõustamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et on mõistetud, et praegust olukorda tuleb parandada ning komisjonile (Eurostat) tuleb anda suuremad uurimisvolitused; arvestades, et paistab puuduvat poliitiline tahe, eelkõige nõukogus, et astuda vajalikke samme komisjoni (Eurostat) volituste jõustamiseks;

| G. | arvestades, inimressursid, mis oleksid vajalikud riikide statistikast tervikliku ja üksikasjaliku ülevaate andmiseks, on ilmselgelt puudulikud ning see küsimus tuleks tõstatada nii ELi kui ka riikide tasandil; |
| --- | --- |

G.

arvestades, inimressursid, mis oleksid vajalikud riikide statistikast tervikliku ja üksikasjaliku ülevaate andmiseks, on ilmselgelt puudulikud ning see küsimus tuleks tõstatada nii ELi kui ka riikide tasandil;

| H. | arvestades, et on tõestatud, et usaldusväärsed andmed sotsiaalkindlustusfondide, haiglate võlgnevuse ning valitsuste ja riigi osalusega äriühingute vaheliste tehingute kohta on äärmiselt olulised, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et on tõestatud, et usaldusväärsed andmed sotsiaalkindlustusfondide, haiglate võlgnevuse ning valitsuste ja riigi osalusega äriühingute vaheliste tehingute kohta on äärmiselt olulised,

| 1. | kutsub nõukogu üles tagama, et peetaks kinni statistika valdkonnas võetud poliitilistest kohustustest ning et võetaks vastu komisjoni ettepanek tervikuna (KOM(2010)0053) ja EKP ja parlamendi asjakohased muudatusettepanekud; |
| --- | --- |

1.

kutsub nõukogu üles tagama, et peetaks kinni statistika valdkonnas võetud poliitilistest kohustustest ning et võetaks vastu komisjoni ettepanek tervikuna (KOM(2010)0053) ja EKP ja parlamendi asjakohased muudatusettepanekud;

| 2. | kutsub nõukogu üles tugevdama komisjoni (Eurostat) osakaalu ja sõltumatust; |
| --- | --- |

2.

kutsub nõukogu üles tugevdama komisjoni (Eurostat) osakaalu ja sõltumatust;

| 3. | kutsub nõukogu ja liikmesriike üles aktsepteerima seda, et komisjonile (Eurostat) tuleks anda vastutus korraldada liikmesriikides etteteatamata kontrolle statistiliste andmete tõendamiseks; |
| --- | --- |

3.

kutsub nõukogu ja liikmesriike üles aktsepteerima seda, et komisjonile (Eurostat) tuleks anda vastutus korraldada liikmesriikides etteteatamata kontrolle statistiliste andmete tõendamiseks;

| 4. | peab komisjoni ettepanekut Kreeka juhtumi taustal minimaalseks abivahendiks; rõhutab, et aruandekohustus tuleb jõustada kõigis liikmesriikides ning et aruandes peaks sisalduma üksikasjad kõigi eelnevate bilansiväliste tegevuste kohta; |
| --- | --- |

4.

peab komisjoni ettepanekut Kreeka juhtumi taustal minimaalseks abivahendiks; rõhutab, et aruandekohustus tuleb jõustada kõigis liikmesriikides ning et aruandes peaks sisalduma üksikasjad kõigi eelnevate bilansiväliste tegevuste kohta;

| 5. | kutsub liikmesriike lõpetama igasuguste bilansiväliste võlastruktuuride kasutamise; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut siduvate õiguslike vahendite kohta, mis kohustaksid liikmesriike lõpetama igasuguste bilansiväliste võlastruktuuride kasutamise; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike lõpetama igasuguste bilansiväliste võlastruktuuride kasutamise; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut siduvate õiguslike vahendite kohta, mis kohustaksid liikmesriike lõpetama igasuguste bilansiväliste võlastruktuuride kasutamise;

| 6. | kutsub komisjon üles teatama, milliseid volitusi ja personali on vaja, et teostada keskpika ajavahemiku jooksul ja pikemas perspektiivis tõhusat ja reaalset kontrolli riikliku statistika üle; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjon üles teatama, milliseid volitusi ja personali on vaja, et teostada keskpika ajavahemiku jooksul ja pikemas perspektiivis tõhusat ja reaalset kontrolli riikliku statistika üle;

| 7. | juhib tähelepanu liikmesriikide kombele jätta teatavad kohustused oma bilansist välja, eelkõige seoses tulevaste väljamaksetega, mille põhjuseks on avaliku sektori pensionid ja pikaajalised erasektoriga sõlmitud lepingud üldkasutatavate ehitiste üürimiseks või ehitamiseks; nõuab lahendust, mis tagaks selliste kohustuste järjepideva ja avaliku sisestamise riiklikusse statistikasse; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu liikmesriikide kombele jätta teatavad kohustused oma bilansist välja, eelkõige seoses tulevaste väljamaksetega, mille põhjuseks on avaliku sektori pensionid ja pikaajalised erasektoriga sõlmitud lepingud üldkasutatavate ehitiste üürimiseks või ehitamiseks; nõuab lahendust, mis tagaks selliste kohustuste järjepideva ja avaliku sisestamise riiklikusse statistikasse;

| 8. | kutsub EKPd tegema komisjoniga (Eurostat) tihedat koostööd, et tagada liikmesriikide statistika järjepidevus; |
| --- | --- |

8.

kutsub EKPd tegema komisjoniga (Eurostat) tihedat koostööd, et tagada liikmesriikide statistika järjepidevus;

| 9. | kutsub komisjoni (Eurostat) andma endast parimat, et ennetada liikmesriikides esilekerkivaid metoodikavigu ja probleeme seoses ebarahuldava haldusega, nagu see oli Kreeka puhul; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni (Eurostat) andma endast parimat, et ennetada liikmesriikides esilekerkivaid metoodikavigu ja probleeme seoses ebarahuldava haldusega, nagu see oli Kreeka puhul;

| 10. | kutsub nõukogu ja liikmesriike edastama komisjonile (Eurostat) riigi rahanduse kohta andmeid, mis põhineksid standarditud ja rahvusvaheliselt heakskiidetud arvestusmeetodil; |
| --- | --- |

10.

kutsub nõukogu ja liikmesriike edastama komisjonile (Eurostat) riigi rahanduse kohta andmeid, mis põhineksid standarditud ja rahvusvaheliselt heakskiidetud arvestusmeetodil;

| 11. | kutsub liikmesriike üles võimaldama komisjonile (Eurostat) ja riiklikele statistikaametitele asjakohast juurdepääsu ja ressursse, et teha võimalikuks baasandmete reaalne kontrollimine; |
| --- | --- |

11.

kutsub liikmesriike üles võimaldama komisjonile (Eurostat) ja riiklikele statistikaametitele asjakohast juurdepääsu ja ressursse, et teha võimalikuks baasandmete reaalne kontrollimine;

| 12. | kutsub liikmesriike, mis on juba euroala liikmed või soovivad selle liikmeks saada, võimaldama EKP-l osaleda etteteatamiseta kontrollidel ja andma EKP töötajatele juurdepääsu nende kogu statistikale; |
| --- | --- |

12.

kutsub liikmesriike, mis on juba euroala liikmed või soovivad selle liikmeks saada, võimaldama EKP-l osaleda etteteatamiseta kontrollidel ja andma EKP töötajatele juurdepääsu nende kogu statistikale;

| 13. | kutsub liikmesriike üles sätestama selgeid kohustusi seoses statistiliste andmete tootmise ja koostamisega; selged riiklikud kohustused, sealhulgas isiklikud kohustused, on komisjoni (Eurostat) töö vajalik eeltingimus; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles sätestama selgeid kohustusi seoses statistiliste andmete tootmise ja koostamisega; selged riiklikud kohustused, sealhulgas isiklikud kohustused, on komisjoni (Eurostat) töö vajalik eeltingimus;

| 14. | kutsub komisjoni üles jõulisemalt rakendama Euroopa statistika tegevusjuhist, mis tugevdab riiklike statistikaametite ja komisjoni (Eurostat) sõltumatust, usaldusväärsust ja vastutust, et edendada parimate rahvusvaheliste statistikapõhimõtete, -meetodite ja -tavade kasutamist kõigi Euroopa statistika koostajate poolt, et optimeerida nende kvaliteeti; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles jõulisemalt rakendama Euroopa statistika tegevusjuhist, mis tugevdab riiklike statistikaametite ja komisjoni (Eurostat) sõltumatust, usaldusväärsust ja vastutust, et edendada parimate rahvusvaheliste statistikapõhimõtete, -meetodite ja -tavade kasutamist kõigi Euroopa statistika koostajate poolt, et optimeerida nende kvaliteeti;

| 15. | kutsub nõukogu ja liikmesriike avalikult tunnistama vajadust korrapärase dialoogi ja komisjoni (Eurostat) korraldatavate põhjalike kontrollide järele, et tugevdada esitatud andmete kontrollimist ja tagada püsivalt andmete kvaliteet; |
| --- | --- |

15.

kutsub nõukogu ja liikmesriike avalikult tunnistama vajadust korrapärase dialoogi ja komisjoni (Eurostat) korraldatavate põhjalike kontrollide järele, et tugevdada esitatud andmete kontrollimist ja tagada püsivalt andmete kvaliteet;

| 16. | kutsub nõukogu üles suurendama toetust OLAFi tööle, mida parlament peab oluliseks Euroopa Liidu, ja seega liidu kodanike finantshuvide kaitsmisel, samuti Euroopa institutsioonide maine hoidmisel; on seetõttu arvamusel, et tuleb koostada selline inimressursside strateegia, mille raames tõstetakse töötajate arvu ja tagatakse töötajate praeguste kvaliteedistandardite säilimine; |
| --- | --- |

16.

kutsub nõukogu üles suurendama toetust OLAFi tööle, mida parlament peab oluliseks Euroopa Liidu, ja seega liidu kodanike finantshuvide kaitsmisel, samuti Euroopa institutsioonide maine hoidmisel; on seetõttu arvamusel, et tuleb koostada selline inimressursside strateegia, mille raames tõstetakse töötajate arvu ja tagatakse töötajate praeguste kvaliteedistandardite säilimine;

| 17. | kutsub komisjoni ja nõukogu kaasama sõltumatu nõustajana rohkem Euroopa statistika haldamise nõuandekogu; nõuandekogu võib abistada komisjoni (Eurostat) visiitidel liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja nõukogu kaasama sõltumatu nõustajana rohkem Euroopa statistika haldamise nõuandekogu; nõuandekogu võib abistada komisjoni (Eurostat) visiitidel liikmesriikidesse;

| 18. | rõhutab, et kui järelevalvet soovitakse tõhusalt parandada, siis on selle eeltingimuseks täpne statistika ja Eurostatile esitatud koondandmete usaldusväärsuse parem tõestamine; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et kui järelevalvet soovitakse tõhusalt parandada, siis on selle eeltingimuseks täpne statistika ja Eurostatile esitatud koondandmete usaldusväärsuse parem tõestamine;

| 19. | toonitab, et Eurostati volitusi tuleks suurendada; |
| --- | --- |

19.

toonitab, et Eurostati volitusi tuleks suurendada;

| 20. | on arvamusel, et avatud ja läbipaistev statistiline teave peaks olema struktuurifondidest toetuse saamise eeltingimus; |
| --- | --- |

20.

on arvamusel, et avatud ja läbipaistev statistiline teave peaks olema struktuurifondidest toetuse saamise eeltingimus;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ülemkogule, eurorühma esimehele ning Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ülemkogule, eurorühma esimehele ning Euroopa Keskpangale.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/79 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/79

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Majanduslanguse ja finantskriisi soolised aspektid

P7_TA(2010)0231

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (2009/2204(INI))

2011/C 236 E/12

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist „Parem töö- ja eraelu tasakaal: töö-, era- ja pereelu ühitamise võimaluste edendamine” (KOM(2008)0635);

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2008. aasta teatist „Euroopa majanduse taastamise kava” (KOM(2008)0800);

võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2009. aasta teatist kevadisele Euroopa Ülemkogule Euroopa majanduse elavdamise kohta (KOM(2009)0114);

võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2009. aasta töödokumenti „Konsulteerimine tulevase ELi 2020. aasta strateegia üle” (KOM(2009)0647);

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta aruannet „Barcelona eesmärkide elluviimine seoses lastehoiuteenustega eelkooliealistele lastele” (KOM(2008)0638);

võttes arvesse komisjoni 27. veebruari 2009. aasta aruannet soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2009 (KOM(2009)0077);

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2009. aasta aruannet „Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010” (KOM(2009)0694);

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2000. aasta teatist „Soolist võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegia poole (2001–2005)” (KOM(2000)0335) ning komisjoni aastaaruandeid soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastatel 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 ja 2008 (vastavalt KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115, KOM(2005)0044, KOM(2006)0071, KOM(2007)0049 ja KOM(2008)0010);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (1);

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 86/613/EMÜ (KOM(2008)0636);

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (KOM(2008)0637);

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni (CETS nr 197) ratifitseerimise hetkeseisu;

võttes arvesse 22. märtsil 2005. aastal Euroopa sotsiaalpartnerite poolt vastu võetud soolise võrdõiguslikkuse meetmete raamistikku;

võttes arvesse 4. mai 2009. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Nõukogu soovitus majandus- ja finantskriisi mõju kohta naistele (Doc 11891);

võttes arvesse 23.–24. märtsil 2006. aastal Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti;

võttes arvesse naiste ja meeste võrdseid võimalusi käsitleva nõuandekomitee tegevust ning selle 22. märtsi 2007. aasta arvamust soolise palgaerinevuse kohta;

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni naiste sisserände kohta: naissoost sisserändajate roll ja koht Euroopa Liidus; (2)

võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 kohta (3);

võttes arvesse oma 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008 (4);

võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohta (5);

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (6);

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju kohta arengumaadele ja arengukoostööle (7);

võttes arvesse Eurostati väljaannet „Statistics in focus” 53/2009, pealkirjaga „Tööpuuduse järsk kasv ELis”;

võttes arvesse Eurostati väljaannet „Statistics in focus” 97/2009, pealkirjaga „Majanduslangus EU-27 riikides: kriisi pikkus ja sügavus on sektorite ja riikide lõikes erinev”;

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0155/2010),

| A. | arvestades, et maailmamajandus seisab silmitsi tõsiseima majanduslangusega pärast 1930ndate aastate suurt majanduskriisi, ning sellel on sotsiaalsed tagajärjed kogu ELis ja mujal; arvestades, et majandus- ja finantskriis Euroopas avaldab eriti kahjulikku mõju naistele – kellel on sagedamini ebakindlad töökohad, keda koondatakse rohkem ja kes on vähem kaitstud sotsiaalkindlustussüsteemides – ning nõukogu, komisjon ja liikmesriigid ei ole sellele asjaolule seni vajalikul määral tähelepanu pööranud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et maailmamajandus seisab silmitsi tõsiseima majanduslangusega pärast 1930ndate aastate suurt majanduskriisi, ning sellel on sotsiaalsed tagajärjed kogu ELis ja mujal; arvestades, et majandus- ja finantskriis Euroopas avaldab eriti kahjulikku mõju naistele – kellel on sagedamini ebakindlad töökohad, keda koondatakse rohkem ja kes on vähem kaitstud sotsiaalkindlustussüsteemides – ning nõukogu, komisjon ja liikmesriigid ei ole sellele asjaolule seni vajalikul määral tähelepanu pööranud;

| B. | arvestades, et kriisi esimene, peamiselt mehi puudutav laine tabas eelkõige finantssektorit, samuti ehitussektorit ja autotööstust, kus domineerivad mehed, saades nii rohkem tähelepanu, kuid kriisi teine laine mõjutas sama negatiivselt jaekaubandust, üldteenuste sektorit ja turismi, kus domineerivad peamiselt naised; seetõttu on vaja käsitleda majandus- ja sotsiaalkriisi mõju ning selle lahendamise soolist mõõdet riiklikes ja Euroopa majanduse elavdamise kavades; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kriisi esimene, peamiselt mehi puudutav laine tabas eelkõige finantssektorit, samuti ehitussektorit ja autotööstust, kus domineerivad mehed, saades nii rohkem tähelepanu, kuid kriisi teine laine mõjutas sama negatiivselt jaekaubandust, üldteenuste sektorit ja turismi, kus domineerivad peamiselt naised; seetõttu on vaja käsitleda majandus- ja sotsiaalkriisi mõju ning selle lahendamise soolist mõõdet riiklikes ja Euroopa majanduse elavdamise kavades;

| C. | arvestades, et juhtivad majandusteadlased on väitnud, et laenuraha vähenemine, millest majanduslangus alguse sai, oli meeste poolt põhjustatud katastroof; arvestades, et riikide ja rahvusvahelisel tasandil võetud meetmete üle otsustasid peamiselt mehed ning neis ei võetud piisavalt arvesse soolist võrdõiguslikkust; arvestades, et oluline on naised, kellel on üldiselt kõrgem kvalifikatsioon kui meestel, poliitikat, majandust ja finantsvaldkonda puudutavate otsuste tegemise ning sotsiaalpartnerite kokkulepete protsessi täielikult kaasata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et juhtivad majandusteadlased on väitnud, et laenuraha vähenemine, millest majanduslangus alguse sai, oli meeste poolt põhjustatud katastroof; arvestades, et riikide ja rahvusvahelisel tasandil võetud meetmete üle otsustasid peamiselt mehed ning neis ei võetud piisavalt arvesse soolist võrdõiguslikkust; arvestades, et oluline on naised, kellel on üldiselt kõrgem kvalifikatsioon kui meestel, poliitikat, majandust ja finantsvaldkonda puudutavate otsuste tegemise ning sotsiaalpartnerite kokkulepete protsessi täielikult kaasata;

| D. | arvestades, et hiljutised uuringud näitavad, et ELi finantsasutuste otsustusprotsessides osaleb ainult 5 % naisi, et kõigi 27 liikmesriigi keskpankade juhid on mehed, ning et soouuringutega on kindlaks tehtud, et naistel on erinev juhtimisviis ning nad väldivad riske ja keskenduvad rohkem pikaajalistele eesmärkidele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hiljutised uuringud näitavad, et ELi finantsasutuste otsustusprotsessides osaleb ainult 5 % naisi, et kõigi 27 liikmesriigi keskpankade juhid on mehed, ning et soouuringutega on kindlaks tehtud, et naistel on erinev juhtimisviis ning nad väldivad riske ja keskenduvad rohkem pikaajalistele eesmärkidele;

| E. | arvestades, et naiste osalemine otsuste tegemisel on soolise võrdõiguslikkuse määrav näitaja; arvestades, et juhtivatel kohtadel olevate naiste osakaal ettevõtetes ja ülikoolides on endiselt väike ning naispoliitikute ja -teadlaste arv kasvab väga aeglaselt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naiste osalemine otsuste tegemisel on soolise võrdõiguslikkuse määrav näitaja; arvestades, et juhtivatel kohtadel olevate naiste osakaal ettevõtetes ja ülikoolides on endiselt väike ning naispoliitikute ja -teadlaste arv kasvab väga aeglaselt;

| F. | arvestades, et naiste osakaal bakalaureuseõppe lõpetajate hulgas 2006. aastal oli 59 %, kuid doktoriõppe lõpetajate hulgas langeb naiste osakaal 43 %ni ja on madalaim korralise professori tasemel, kus vaid 15 % korralistest professoritest on naised; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naiste osakaal bakalaureuseõppe lõpetajate hulgas 2006. aastal oli 59 %, kuid doktoriõppe lõpetajate hulgas langeb naiste osakaal 43 %ni ja on madalaim korralise professori tasemel, kus vaid 15 % korralistest professoritest on naised;

| G. | arvestades, et naiste osakaal on suurem ettevõtluse, halduse ja õigusteaduse erialadel, kuid ettevõtete ja poliitiliste organite vastutavatel ametikohtadel on naised vähemuses; arvestades, et infotehnoloogia, inseneriteaduse või füüsika eriala lõpetanud naiste arv on väike, mistõttu on naised alaesindatud erasektoris, mis majanduse taastumise seisukohalt on otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et naiste osakaal on suurem ettevõtluse, halduse ja õigusteaduse erialadel, kuid ettevõtete ja poliitiliste organite vastutavatel ametikohtadel on naised vähemuses; arvestades, et infotehnoloogia, inseneriteaduse või füüsika eriala lõpetanud naiste arv on väike, mistõttu on naised alaesindatud erasektoris, mis majanduse taastumise seisukohalt on otsustava tähtsusega;

| H. | arvestades, et majandustegevuse aeglustumine mõjutab naisi tõenäoliselt rohkem kui mehi; arvestades ohtu, et praegune majandussurutis pidurdab edasiminekut või isegi annab kogu protsessile tagasikäigu ning sellel võivad olla pikaajalised tagajärjed sotsiaalkaitsesüsteemidele, sotsiaalsele kaasatusele ja demograafiale; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majandustegevuse aeglustumine mõjutab naisi tõenäoliselt rohkem kui mehi; arvestades ohtu, et praegune majandussurutis pidurdab edasiminekut või isegi annab kogu protsessile tagasikäigu ning sellel võivad olla pikaajalised tagajärjed sotsiaalkaitsesüsteemidele, sotsiaalsele kaasatusele ja demograafiale;

| I. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse meetmed on tühistatud või edasi lükatud ning võimalikud tulevikus tehtavad kärped riikide eelarvetes avaldavad negatiivset mõju naiste tööhõivele ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisele; arvestades, et eespool nimetatud direktiivi 2006/54/EÜ nõuetekohane rakendamine muutub üha olulisemaks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse meetmed on tühistatud või edasi lükatud ning võimalikud tulevikus tehtavad kärped riikide eelarvetes avaldavad negatiivset mõju naiste tööhõivele ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisele; arvestades, et eespool nimetatud direktiivi 2006/54/EÜ nõuetekohane rakendamine muutub üha olulisemaks;

| J. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus mõjutab positiivselt tööviljakust ja majanduskasvu ning et naiste osalemine tööturul on sotsiaalselt ja majanduslikult mitmeti kasulik; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus mõjutab positiivselt tööviljakust ja majanduskasvu ning et naiste osalemine tööturul on sotsiaalselt ja majanduslikult mitmeti kasulik;

| K. | arvestades, et meeste ja naiste palgaerinevus on EU-27 riikides 35 aasta jooksul pärast direktiivi 75/117/EMÜ (8) rakendamist püsinud väga kõrgel tasemel, ulatudes 2010. aastal keskmiselt 18 %ni ning mõnes liikmesriigis 30 %ni; arvestades, et erinevus on erasektoris suurem kui avalikus sektoris, peegeldades tööturul jätkuvat ebavõrdsust, mis tegelikkuses mõjutab peamiselt naisi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et meeste ja naiste palgaerinevus on EU-27 riikides 35 aasta jooksul pärast direktiivi 75/117/EMÜ (8) rakendamist püsinud väga kõrgel tasemel, ulatudes 2010. aastal keskmiselt 18 %ni ning mõnes liikmesriigis 30 %ni; arvestades, et erinevus on erasektoris suurem kui avalikus sektoris, peegeldades tööturul jätkuvat ebavõrdsust, mis tegelikkuses mõjutab peamiselt naisi;

| L. | arvestades, et majanduslangust ei tohiks ära kasutada töö- ja pereelu ühitamise poliitikas saavutatud edusammude aeglustamiseks ega hooldusteenuste ja puhkusekorralduse tarvis eraldatud eelarve kärpimiseks, kuna need tegurid mõjutavad eelkõige naiste juurdepääsu tööturule; arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata vajadusele ühitada ühe lapsevanemaga ja paljulapseliste perede pere- ja töökohustused; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et majanduslangust ei tohiks ära kasutada töö- ja pereelu ühitamise poliitikas saavutatud edusammude aeglustamiseks ega hooldusteenuste ja puhkusekorralduse tarvis eraldatud eelarve kärpimiseks, kuna need tegurid mõjutavad eelkõige naiste juurdepääsu tööturule; arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata vajadusele ühitada ühe lapsevanemaga ja paljulapseliste perede pere- ja töökohustused;

| M. | arvestades, et Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi andmetel pühendavad naised meestest kolm korda rohkem aega laste ja ülalpeetavate eest hoolitsemisele ning kodutöödele; arvestades, et pere ja kodutöödega seotud kohustuste jagamine meeste ja naiste vahel, eelkõige vanema- ja isapuhkuse kasutamise väärtustamine on eeltingimus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja saavutamiseks, ning arvestades, et ema- ja vanemapuhkuse lisamata jätmine kogutööaja hulka on diskrimineeriv ja seab naised tööturul halvemasse olukorda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi andmetel pühendavad naised meestest kolm korda rohkem aega laste ja ülalpeetavate eest hoolitsemisele ning kodutöödele; arvestades, et pere ja kodutöödega seotud kohustuste jagamine meeste ja naiste vahel, eelkõige vanema- ja isapuhkuse kasutamise väärtustamine on eeltingimus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja saavutamiseks, ning arvestades, et ema- ja vanemapuhkuse lisamata jätmine kogutööaja hulka on diskrimineeriv ja seab naised tööturul halvemasse olukorda;

| N. | arvestades, et Rootsi eesistujariigiks olemise ajal võttis nõukogu 30. novembril 2009. aastal vastu järeldused (9), milles kutsuti liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama soolist mõõdet ELi 2020. aasta strateegias; arvestades, et komisjon ei ole seda ELi 2020. aasta strateegiat käsitlevas nõuandedokumendis arvesse võtnud, kuna soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ei mainita asjaomases dokumendis kordagi; arvestades, et sellele vaatamata on äärmiselt oluline lisada sooline aspekt uude finants-ja majandusarhitektuuri ning -poliitikasse ja tagada, et viiakse läbi majanduse elavdamise kavade ja struktuurilise kohandamise programmide soolise mõju hindamine ning et neis võetakse arvesse soolist aspekti; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Rootsi eesistujariigiks olemise ajal võttis nõukogu 30. novembril 2009. aastal vastu järeldused (9), milles kutsuti liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama soolist mõõdet ELi 2020. aasta strateegias; arvestades, et komisjon ei ole seda ELi 2020. aasta strateegiat käsitlevas nõuandedokumendis arvesse võtnud, kuna soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ei mainita asjaomases dokumendis kordagi; arvestades, et sellele vaatamata on äärmiselt oluline lisada sooline aspekt uude finants-ja majandusarhitektuuri ning -poliitikasse ja tagada, et viiakse läbi majanduse elavdamise kavade ja struktuurilise kohandamise programmide soolise mõju hindamine ning et neis võetakse arvesse soolist aspekti;

| O. | arvestades, et on vaja tugevdada jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks avalikku korda; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et on vaja tugevdada jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks avalikku korda;

| P. | arvestades, et eriti majanduslanguse ajal on vaesusriskis elavad inimesed, kes on enamikus naised, veelgi haavatavamad, eelkõige naissoost võõrtöötajad ja vähemuste esindajad; arvestades, et viivitamatult on vaja teha jõupingutusi ja leida täielikke lahendusi vaesuse kaotamiseks, nagu lepiti kokku juba aastal 2000 Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata mitmes suhtes ebasoodsas olukorras olevate rühmade, eriti romide kaitsele ning tagada nende ühiskonda kaasamine; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et eriti majanduslanguse ajal on vaesusriskis elavad inimesed, kes on enamikus naised, veelgi haavatavamad, eelkõige naissoost võõrtöötajad ja vähemuste esindajad; arvestades, et viivitamatult on vaja teha jõupingutusi ja leida täielikke lahendusi vaesuse kaotamiseks, nagu lepiti kokku juba aastal 2000 Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata mitmes suhtes ebasoodsas olukorras olevate rühmade, eriti romide kaitsele ning tagada nende ühiskonda kaasamine;

| Q. | arvestades, et kvaliteetne täisajaga ja õigustega töökoht on kaitse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning lähtepunkt majanduslikule ja psühholoogilisele sõltumatusele; arvestades, et kui tegeletakse üldise juurdepääsuga kvaliteetsetele avalikele teenustele, on väga oluline kujundada ja rakendada poliitikat, mis vastaks nii naiste kui ka meeste vajadustele, sealhulgas juurdepääs taskukohastele, kergesti kättesaadavatele ja kvaliteetsetele lapsehoiuteenustele ning eakate ja teiste ülalpeetavate hooldusteenustele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kvaliteetne täisajaga ja õigustega töökoht on kaitse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning lähtepunkt majanduslikule ja psühholoogilisele sõltumatusele; arvestades, et kui tegeletakse üldise juurdepääsuga kvaliteetsetele avalikele teenustele, on väga oluline kujundada ja rakendada poliitikat, mis vastaks nii naiste kui ka meeste vajadustele, sealhulgas juurdepääs taskukohastele, kergesti kättesaadavatele ja kvaliteetsetele lapsehoiuteenustele ning eakate ja teiste ülalpeetavate hooldusteenustele;

| R. | arvestades, et lisaks kultuuriliste eripärade ja kultuurilise mitmekesisuse austamise tagamisele vähendab teatavatesse kultuuri- või vähemusrühmadesse kuuluvate naiste tööturule juurdepääsu lihtsustava poliitika väljatöötamine sotsiaalset tõrjutust ning suurendab sotsiaalset ühtekuuluvust, mis omakorda on majanduskasvu tõukejõud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et lisaks kultuuriliste eripärade ja kultuurilise mitmekesisuse austamise tagamisele vähendab teatavatesse kultuuri- või vähemusrühmadesse kuuluvate naiste tööturule juurdepääsu lihtsustava poliitika väljatöötamine sotsiaalset tõrjutust ning suurendab sotsiaalset ühtekuuluvust, mis omakorda on majanduskasvu tõukejõud;

| S. | arvestades, et koduvägivald, mille ohvrid on peamiselt naised, on levinud nähtus kõigis riikides ja kõigis sotsiaalsetes klassides; arvestades, et uuringud näitavad, et vägivald naiste vastu kasvab, kui mehed kogevad majanduskriisi tõttu kõrvaletõrjumist või kaotusi; arvestades, et majanduslik stress toob tihti kaasa sagedasema, vägivaldsema ja ohtlikuma kuritarvitamise; arvestades, et koduvägivald läheb ELile maksma ligi 16 miljonit eurot aastas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et koduvägivald, mille ohvrid on peamiselt naised, on levinud nähtus kõigis riikides ja kõigis sotsiaalsetes klassides; arvestades, et uuringud näitavad, et vägivald naiste vastu kasvab, kui mehed kogevad majanduskriisi tõttu kõrvaletõrjumist või kaotusi; arvestades, et majanduslik stress toob tihti kaasa sagedasema, vägivaldsema ja ohtlikuma kuritarvitamise; arvestades, et koduvägivald läheb ELile maksma ligi 16 miljonit eurot aastas;

| T. | arvestades, et tööhõive on sotsiaalse kaasatuse võtmetegur; arvestades, et vaesuse kaotamiseks järjest suureneva sissetulekute erinevuse, vaesuse ning majandus- ja finantskriisi taustal tuleb teha keskendunud ja laiapõhjalisi jõupingutusi, |
| --- | --- |

T.

arvestades, et tööhõive on sotsiaalse kaasatuse võtmetegur; arvestades, et vaesuse kaotamiseks järjest suureneva sissetulekute erinevuse, vaesuse ning majandus- ja finantskriisi taustal tuleb teha keskendunud ja laiapõhjalisi jõupingutusi,

| 1. | juhib tähelepanu asjaolule, et naiste ja meeste võrdne kohtlemine on üks Euroopa Liidu eesmärk ning seetõttu üks keskseid põhimõtteid mis tahes poliitikameetmetes majandus- ja finantskriisile reageerimisel ning üleminekul kriisijärgsele ajale; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu asjaolule, et naiste ja meeste võrdne kohtlemine on üks Euroopa Liidu eesmärk ning seetõttu üks keskseid põhimõtteid mis tahes poliitikameetmetes majandus- ja finantskriisile reageerimisel ning üleminekul kriisijärgsele ajale;

| 2. | rõhutab komisjoni seisukohta, et praegune kriis ohustab soolise võrdõiguslikkuse alal saavutatut ning majanduslanguse tagajärjed võivad mõjutada iseäranis naisi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab komisjoni seisukohta, et praegune kriis ohustab soolise võrdõiguslikkuse alal saavutatut ning majanduslanguse tagajärjed võivad mõjutada iseäranis naisi;

| 3. | rõhutab vajadust vältida seda, et praegune finants- ja majanduskriis ning tulevased majandusprobleemid seaksid ohtu soolise võrdõiguslikkuse alal saavutatu, ning et majandussurutist kasutataks (nagu seda praegu mõnes liikmesriigis juba tehakse) argumendina soolise võrdõiguslikkuse meetmete vähendamiseks; |
| --- | --- |

3.

rõhutab vajadust vältida seda, et praegune finants- ja majanduskriis ning tulevased majandusprobleemid seaksid ohtu soolise võrdõiguslikkuse alal saavutatu, ning et majandussurutist kasutataks (nagu seda praegu mõnes liikmesriigis juba tehakse) argumendina soolise võrdõiguslikkuse meetmete vähendamiseks;

| 4. | rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse poliitika peab olema kriisist väljumise lahenduse osa, rakendades ja kasutades täiel määral kõigi eurooplaste oskusi ja võimeid ning et tulevikus luua konkurentsivõimelisem majandus; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse poliitika peab olema kriisist väljumise lahenduse osa, rakendades ja kasutades täiel määral kõigi eurooplaste oskusi ja võimeid ning et tulevikus luua konkurentsivõimelisem majandus;

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et naiste kaasamine tööturule viimastel aastakümnetel ei tähenda üksnes seda, et kriis mõjutab otseselt rohkem naisi, vaid terveid leibkondi, mille sissetulekut mõjutab oluliselt naiste töökohtade kaotus; kutsub Euroopa Liidu institutsioone ja liikmesriike üles võtma arvesse kriisi varjatud kulusid, sealhulgas erinevaid ja tihti tähelepanuta jäetud soolisi tagajärgi; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu asjaolule, et naiste kaasamine tööturule viimastel aastakümnetel ei tähenda üksnes seda, et kriis mõjutab otseselt rohkem naisi, vaid terveid leibkondi, mille sissetulekut mõjutab oluliselt naiste töökohtade kaotus; kutsub Euroopa Liidu institutsioone ja liikmesriike üles võtma arvesse kriisi varjatud kulusid, sealhulgas erinevaid ja tihti tähelepanuta jäetud soolisi tagajärgi;

| 6. | märgib, et varasemate kriiside kogemused näitavad, et meeste tööhõive taastub üldjuhul kiiremini kui naiste tööhõive; |
| --- | --- |

6.

märgib, et varasemate kriiside kogemused näitavad, et meeste tööhõive taastub üldjuhul kiiremini kui naiste tööhõive;

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et makromajanduspoliitika on enamjaolt seotud tööjõu soolise segregatsiooni suurenemisega, naiste töökohtade kindluse vähenemisega alltöövõtulepingute tõttu, meeste ja naiste palgaerinevuse kasvuga, naiste juurdepääsu halvenemisega tervishoiuteenustele ja haridusele, suurenenud ebavõrdsusega laenu, maa ja kinnisvara kättesaadavusel ning vaesuse üha suurema kasvuga naiste hulgas; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu asjaolule, et makromajanduspoliitika on enamjaolt seotud tööjõu soolise segregatsiooni suurenemisega, naiste töökohtade kindluse vähenemisega alltöövõtulepingute tõttu, meeste ja naiste palgaerinevuse kasvuga, naiste juurdepääsu halvenemisega tervishoiuteenustele ja haridusele, suurenenud ebavõrdsusega laenu, maa ja kinnisvara kättesaadavusel ning vaesuse üha suurema kasvuga naiste hulgas;

| 8. | tuletab meelde, et meeste ja naiste palgaerinevus on endiselt olemas ning võib majandus- ja finantskriisi tõttu suureneda; kutsub Euroopa institutsioone ja liikmesriike üles püstitama selgeid eesmärke ja tegema ettepanekuid palgaerinevuse vastu võitlemise siduvate meetmete kohta; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et meeste ja naiste palgaerinevus on endiselt olemas ning võib majandus- ja finantskriisi tõttu suureneda; kutsub Euroopa institutsioone ja liikmesriike üles püstitama selgeid eesmärke ja tegema ettepanekuid palgaerinevuse vastu võitlemise siduvate meetmete kohta;

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks õigusakti ettepaneku, mis käsitleb meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisega seotud õigusaktide läbivaatamist (eespool nimetatud direktiiv 75/117/EMÜ), mida Euroopa Parlament taotles juba 2008. aastal; väljendab heameelt komisjoni hiljutise algatuse üle parandada sätteid, mis puudutavad võrdse tasustamise õiguse rikkumise korral rakendatavaid sanktsioone, et tagada sanktsioonide mõjuvus ja proportsionaalsus (näiteks karmimad sanktsioonid korduvate rikkumiste korral); |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks õigusakti ettepaneku, mis käsitleb meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisega seotud õigusaktide läbivaatamist (eespool nimetatud direktiiv 75/117/EMÜ), mida Euroopa Parlament taotles juba 2008. aastal; väljendab heameelt komisjoni hiljutise algatuse üle parandada sätteid, mis puudutavad võrdse tasustamise õiguse rikkumise korral rakendatavaid sanktsioone, et tagada sanktsioonide mõjuvus ja proportsionaalsus (näiteks karmimad sanktsioonid korduvate rikkumiste korral);

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et riiklikud kulutused tervishoiu valdkonnas kuuluvad liikmesriikide ja nende parlamentide ja/või kohalike ametivõimude vastutusalasse; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu asjaolule, et riiklikud kulutused tervishoiu valdkonnas kuuluvad liikmesriikide ja nende parlamentide ja/või kohalike ametivõimude vastutusalasse;

| 11. | väljendab kahetsust asjaolu üle, et paljud naised on juba kaotanud või tõenäoliselt kaotavad oma töö, eelkõige need, kes töötavad jaekaubandus-, teenuste- ja turismisektoris ning osalise tööajaga ja ebakindlatel töökohtadel; rõhutab asjaolu, et samal ajal põhjustab mikrokrediidi pakkumise vähenemine eeldatavasti füüsilisest isikust naisettevõtjate sissetuleku vähenemise, eriti põllumajandus- ja maaelusektoris; rõhutab, et naiste tööpuudus kasvab tõenäoliselt palju pärast avaliku sektori eelarvekärbete teatavaks tegemist, kuna naistöötajate osakaal haridus-, tervishoiu- ja sotsiaalteenuste valdkonnas on ebaproportsionaalselt suur; |
| --- | --- |

11.

väljendab kahetsust asjaolu üle, et paljud naised on juba kaotanud või tõenäoliselt kaotavad oma töö, eelkõige need, kes töötavad jaekaubandus-, teenuste- ja turismisektoris ning osalise tööajaga ja ebakindlatel töökohtadel; rõhutab asjaolu, et samal ajal põhjustab mikrokrediidi pakkumise vähenemine eeldatavasti füüsilisest isikust naisettevõtjate sissetuleku vähenemise, eriti põllumajandus- ja maaelusektoris; rõhutab, et naiste tööpuudus kasvab tõenäoliselt palju pärast avaliku sektori eelarvekärbete teatavaks tegemist, kuna naistöötajate osakaal haridus-, tervishoiu- ja sotsiaalteenuste valdkonnas on ebaproportsionaalselt suur;

| 12. | rõhutab soolise võrdõiguslikkuse positiivset mõju majanduskasvule; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et mõne uuringu kohaselt kasvaks SKP 30 %, kui naiste tööhõivemäär, osalise tööajaga tööhõive ja tööviljakus oleksid meestega võrdsed; |
| --- | --- |

12.

rõhutab soolise võrdõiguslikkuse positiivset mõju majanduskasvule; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et mõne uuringu kohaselt kasvaks SKP 30 %, kui naiste tööhõivemäär, osalise tööajaga tööhõive ja tööviljakus oleksid meestega võrdsed;

| 13. | tunnistab, et hiljutine töökaotus on ajendanud paljusid naisi asutama oma ettevõtte; kutsub komisjoni üles esitama selle ettevõtlusvaimu edendamiseks VKEdele suunatud õigusakte, mille abil oleks võimalik täita eesmärki vähendada ettevõtete halduskoormust 25 % võrra aastaks 2012; |
| --- | --- |

13.

tunnistab, et hiljutine töökaotus on ajendanud paljusid naisi asutama oma ettevõtte; kutsub komisjoni üles esitama selle ettevõtlusvaimu edendamiseks VKEdele suunatud õigusakte, mille abil oleks võimalik täita eesmärki vähendada ettevõtete halduskoormust 25 % võrra aastaks 2012;

| 14. | väljendab heameelt Eurostati sooliselt eristatud statistika üle; on siiski seisukohal, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata osalise tööajaga töötajate tööpuudusele (valdkond, mis jäetakse sageli tööpuuduse statistikast välja); juhib tähelepanu sellele, et tõenäoliselt mõjutavad pikaajaline töötus, madalamad palgad ja väiksem keskmine töötundide arv suuresti just naiste sissetulekut, sotsiaalkindlustust ja pikemas perspektiivis ka pensioni; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt Eurostati sooliselt eristatud statistika üle; on siiski seisukohal, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata osalise tööajaga töötajate tööpuudusele (valdkond, mis jäetakse sageli tööpuuduse statistikast välja); juhib tähelepanu sellele, et tõenäoliselt mõjutavad pikaajaline töötus, madalamad palgad ja väiksem keskmine töötundide arv suuresti just naiste sissetulekut, sotsiaalkindlustust ja pikemas perspektiivis ka pensioni;

| 15. | palub komisjonil läbi viia Euroopa Liidu tasandil uuringu juhatusse kuuluvate naiste arvu ja ettevõtete finantstulemuste seose kohta, võttes arvesse 2007. aastal Catalyst Inc. poolt teostatud uuringut, millest järeldus, et ettevõtted, mille juhatuses on kolm või rohkem naist, teenivad 83 % võrra suuremat aktsiatulu ja 73 % võrra suuremat müügitulu; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil läbi viia Euroopa Liidu tasandil uuringu juhatusse kuuluvate naiste arvu ja ettevõtete finantstulemuste seose kohta, võttes arvesse 2007. aastal Catalyst Inc. poolt teostatud uuringut, millest järeldus, et ettevõtted, mille juhatuses on kolm või rohkem naist, teenivad 83 % võrra suuremat aktsiatulu ja 73 % võrra suuremat müügitulu;

| 16. | rõhutab asjaolu, et kõige enam mõjutab kriis kaitsetuid naisterühmasid: puuetega naised, sisserändajate ja rahvusvähemuste hulka kuuluvad naised, madala kvalifikatsiooniga naised, pikaajaliselt töötud naised, elatusvahenditeta üksikud naised, ülalpeetavate eest hoolitsevad naised jne; |
| --- | --- |

16.

rõhutab asjaolu, et kõige enam mõjutab kriis kaitsetuid naisterühmasid: puuetega naised, sisserändajate ja rahvusvähemuste hulka kuuluvad naised, madala kvalifikatsiooniga naised, pikaajaliselt töötud naised, elatusvahenditeta üksikud naised, ülalpeetavate eest hoolitsevad naised jne;

| 17. | juhib tähelepanu asjaolule, et kriis mõjutab ka võõrtöötajaid ning nende perekondi kodumaal; viitab asjaolule, et sageli ei kajastu naiste rände ulatus piisavalt aruandluses ja seetõttu ka kriisi mõju perekondadele, kelle sissetulek sõltub naiste palgast, mistõttu võivad naised sattuda veelgi haavatavamasse olukorda, kui nad pöörduvad tagasi kodumaale, olles hüljatud oma kogukondade ja perede poolt; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu asjaolule, et kriis mõjutab ka võõrtöötajaid ning nende perekondi kodumaal; viitab asjaolule, et sageli ei kajastu naiste rände ulatus piisavalt aruandluses ja seetõttu ka kriisi mõju perekondadele, kelle sissetulek sõltub naiste palgast, mistõttu võivad naised sattuda veelgi haavatavamasse olukorda, kui nad pöörduvad tagasi kodumaale, olles hüljatud oma kogukondade ja perede poolt;

| 18. | rõhutab ja tervitab asjaolu, et sekkumiseks ja lahendusteni jõudmiseks tuleb mõista kriisi tausta ning tunnistada, et ei ole olemas ühte ainuõiget lahendust; rõhutab samas, et majanduslangust saab kasutada ainulaadse võimalusena muuta majandus- ja sotsiaalpoliitika sugupooli kaasavamaks ning liikuda sooliselt võrdõiguslikuma ühiskonna loomise suunas; |
| --- | --- |

18.

rõhutab ja tervitab asjaolu, et sekkumiseks ja lahendusteni jõudmiseks tuleb mõista kriisi tausta ning tunnistada, et ei ole olemas ühte ainuõiget lahendust; rõhutab samas, et majanduslangust saab kasutada ainulaadse võimalusena muuta majandus- ja sotsiaalpoliitika sugupooli kaasavamaks ning liikuda sooliselt võrdõiguslikuma ühiskonna loomise suunas;

| 19. | rõhutab vajadust võidelda stereotüüpide vastu kõikides eluvaldkondades ja -etappides, sest stereotüübid on üks püsivamaid meeste ja naiste ebavõrdsuse põhjustajaid, mõjutades valikuid hariduse, koolituse ja tööhõive alal, vastutuse jagunemist kodutöödes ja pereelus, osalemist avalikus elus, osalemist ja esindatust vastutavatel töökohtadel ning tööalaseid valikuid; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust võidelda stereotüüpide vastu kõikides eluvaldkondades ja -etappides, sest stereotüübid on üks püsivamaid meeste ja naiste ebavõrdsuse põhjustajaid, mõjutades valikuid hariduse, koolituse ja tööhõive alal, vastutuse jagunemist kodutöödes ja pereelus, osalemist avalikus elus, osalemist ja esindatust vastutavatel töökohtadel ning tööalaseid valikuid;

| 20. | märgib kahetsusega, et kriisile reageerimise poliitilistes meetmetes, sealhulgas majanduse elavdamise kavades, ei ole kriisi soolist mõju teadvustatud, analüüsitud ega ette nähtud selle vähendamist; avaldab kahetsust asjaolu üle, et Lissaboni strateegia järgselt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist praktiliselt ei käsitleta; kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles lisama makromajanduse suunistesse ja ELi 2020. aasta strateegiasse soolise võrdõiguslikkuse küsimus koos konkreetsete eesmärkidega ning arvestama kõikide poliitikavaldkondade eelarvete koostamisel soolise võrdõiguslikkusega; |
| --- | --- |

20.

märgib kahetsusega, et kriisile reageerimise poliitilistes meetmetes, sealhulgas majanduse elavdamise kavades, ei ole kriisi soolist mõju teadvustatud, analüüsitud ega ette nähtud selle vähendamist; avaldab kahetsust asjaolu üle, et Lissaboni strateegia järgselt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist praktiliselt ei käsitleta; kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles lisama makromajanduse suunistesse ja ELi 2020. aasta strateegiasse soolise võrdõiguslikkuse küsimus koos konkreetsete eesmärkidega ning arvestama kõikide poliitikavaldkondade eelarvete koostamisel soolise võrdõiguslikkusega;

| 21. | on seisukohal, et kuigi eesmärk saavutada ELis 60 %ne naiste tööhõive määr aastaks 2010 on peaaegu täidetud, tuleb seada ambitsioonikam eesmärk – 75 % aastaks 2020; rõhutab samuti, et on vaja vähendada palgaerinevust sugude vahel; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et kuigi eesmärk saavutada ELis 60 %ne naiste tööhõive määr aastaks 2010 on peaaegu täidetud, tuleb seada ambitsioonikam eesmärk – 75 % aastaks 2020; rõhutab samuti, et on vaja vähendada palgaerinevust sugude vahel;

| 22. | palub komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid selleks, et süvalaiendada soolist võrdõiguslikkust kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse ning vaadata läbi olemasolevad õigusaktid, et tagada soolise võrdõiguslikkuse õige kohaldamine ning võimaldada vajadusel kohaldada „positiivse diskrimineerimise” meetmeid; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid selleks, et süvalaiendada soolist võrdõiguslikkust kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse ning vaadata läbi olemasolevad õigusaktid, et tagada soolise võrdõiguslikkuse õige kohaldamine ning võimaldada vajadusel kohaldada „positiivse diskrimineerimise” meetmeid;

| 23. | palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel ning eelkõige Euroopa Parlamendi finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjonil (CRIS) tagada, et viiakse läbi majanduse elavdamise kavade ja struktuurilise kohandamise programmide soolise mõju hindamine (tagantjärele hindamine juhul, kui seda ei ole tehtud eelnevalt) ning lisatakse sooline aspekt, sealhulgas sooliselt eristatud andmed ja statistika; |
| --- | --- |

23.

palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel ning eelkõige Euroopa Parlamendi finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjonil (CRIS) tagada, et viiakse läbi majanduse elavdamise kavade ja struktuurilise kohandamise programmide soolise mõju hindamine (tagantjärele hindamine juhul, kui seda ei ole tehtud eelnevalt) ning lisatakse sooline aspekt, sealhulgas sooliselt eristatud andmed ja statistika;

| 24. | nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et majanduslangus ja rahalised kärped ei mõjuta nii valitsus- kui ka valitsusvälise sektori kõigil tasanditel soolise võrdõiguslikkuse saavutamisele suunatud poliitika ja struktuuride toimimist; väljendab kahetsust asjaolu üle, et mõnedes riikides on selliseid rahalisi kärpeid juba tehtud; |
| --- | --- |

24.

nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et majanduslangus ja rahalised kärped ei mõjuta nii valitsus- kui ka valitsusvälise sektori kõigil tasanditel soolise võrdõiguslikkuse saavutamisele suunatud poliitika ja struktuuride toimimist; väljendab kahetsust asjaolu üle, et mõnedes riikides on selliseid rahalisi kärpeid juba tehtud;

| 25. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles analüüsima ja võtma meetmeid, et võidelda avaliku sektori kulutuste ja sotsiaaltoetuste vähendamise negatiivsete mõjude vastu, eriti kohalikul tasandil tehtavate avaliku sektori kulutuste kärbete puhul, pidades silmas eesmärki tagada, et naistele ei jääks ebaproportsionaalselt suur hoolduskoormus (lapsed, eakad inimesed ja ülalpeetavad); |
| --- | --- |

25.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles analüüsima ja võtma meetmeid, et võidelda avaliku sektori kulutuste ja sotsiaaltoetuste vähendamise negatiivsete mõjude vastu, eriti kohalikul tasandil tehtavate avaliku sektori kulutuste kärbete puhul, pidades silmas eesmärki tagada, et naistele ei jääks ebaproportsionaalselt suur hoolduskoormus (lapsed, eakad inimesed ja ülalpeetavad);

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et puuduliku hoolduspoliitika ja infrastruktuuri tõttu töötab nende lünkade täitmiseks kodumajapidamistes rohkem naissoost võõrtöötajaid, kellel puudub sotsiaal-, töökaitse ja muud soodustused; kutsub liikmesriike üles viivitamatult võitlema ebaseadusliku tööhõivega ja kaasama seaduslikke võõrtöötajad sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteemidesse; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu sellele, et puuduliku hoolduspoliitika ja infrastruktuuri tõttu töötab nende lünkade täitmiseks kodumajapidamistes rohkem naissoost võõrtöötajaid, kellel puudub sotsiaal-, töökaitse ja muud soodustused; kutsub liikmesriike üles viivitamatult võitlema ebaseadusliku tööhõivega ja kaasama seaduslikke võõrtöötajad sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteemidesse;

| 27. | kutsub liikmesriike üles arendama taskukohaseid, kättesaadavaid ja kvaliteetseid lastehoiu- ja ülalpeetavate hooldusteenuseid, mis oleksid kooskõlas üleeuroopaliste eesmärkidega, ning tagama, et kõnealuste teenuste kättesaadavus oleks ühildatav täistööajaga töötavate naiste ja meeste töögraafikutega; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid täiel määral struktuurifondide ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi võimalusi kvaliteetsete teenuste rahastamise kättesaadavamaks muutmiseks; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku võtta vastu direktiiv, mis käsitleb isapuhkust, lapsendaja puhkust ja puhkust ülalpeetava pereliikme hooldamiseks; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike üles arendama taskukohaseid, kättesaadavaid ja kvaliteetseid lastehoiu- ja ülalpeetavate hooldusteenuseid, mis oleksid kooskõlas üleeuroopaliste eesmärkidega, ning tagama, et kõnealuste teenuste kättesaadavus oleks ühildatav täistööajaga töötavate naiste ja meeste töögraafikutega; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid täiel määral struktuurifondide ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi võimalusi kvaliteetsete teenuste rahastamise kättesaadavamaks muutmiseks; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku võtta vastu direktiiv, mis käsitleb isapuhkust, lapsendaja puhkust ja puhkust ülalpeetava pereliikme hooldamiseks;

| 28. | juhib tähelepanu asjaolule, et muutuvas majandusolukorras kasvab vägivald naiste ja meeste vastu; seetõttu julgustab liikmesriike kasutama riiklikke õigusakte igasuguse soolise vägivalla vastu võitlemiseks, ning väljendab heameelt eesistujariigi Hispaania algatuse üle luua naistevastase vägivalla seirekeskus; väljendab samuti heameelt liikmesriikide rühma algatuse üle võtta vastu ohvrite kaitset käsitlev alusakt (Euroopa lähenemiskeeld); |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu asjaolule, et muutuvas majandusolukorras kasvab vägivald naiste ja meeste vastu; seetõttu julgustab liikmesriike kasutama riiklikke õigusakte igasuguse soolise vägivalla vastu võitlemiseks, ning väljendab heameelt eesistujariigi Hispaania algatuse üle luua naistevastase vägivalla seirekeskus; väljendab samuti heameelt liikmesriikide rühma algatuse üle võtta vastu ohvrite kaitset käsitlev alusakt (Euroopa lähenemiskeeld);

| 29. | kutsub liikmesriike üles soodustama, eriti avalike teabekampaaniate abil, naiste vastu suunatud vägivalla kollektiivset teadvustamist; tuletab meelde, et noorte harimine ja teadlikkuse tõstmine on niisuguste nähtuste vastu võitlemisel peamine; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike üles soodustama, eriti avalike teabekampaaniate abil, naiste vastu suunatud vägivalla kollektiivset teadvustamist; tuletab meelde, et noorte harimine ja teadlikkuse tõstmine on niisuguste nähtuste vastu võitlemisel peamine;

| 30. | palub Euroopa institutsioonidel, liikmesriikidel ning kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võtta tõhusaid ja eelkõige seadusandlikke meetmeid, mis soodustaksid naiste ja meeste võrdset osakaalu ettevõtete ja poliitiliste organite vastutavatel ametikohtadel, sh juhatustes, ning kohaliku, piirkondliku, riikliku ja Euroopa tasandi avalikes asutustes, riigiasutustes ja organisatsioonides, mis peaksid olema eeskujuks; seepärast nõuab siduvate eesmärkide seadmist, et tagada naiste ja meeste võrdne esindatus; |
| --- | --- |

30.

palub Euroopa institutsioonidel, liikmesriikidel ning kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võtta tõhusaid ja eelkõige seadusandlikke meetmeid, mis soodustaksid naiste ja meeste võrdset osakaalu ettevõtete ja poliitiliste organite vastutavatel ametikohtadel, sh juhatustes, ning kohaliku, piirkondliku, riikliku ja Euroopa tasandi avalikes asutustes, riigiasutustes ja organisatsioonides, mis peaksid olema eeskujuks; seepärast nõuab siduvate eesmärkide seadmist, et tagada naiste ja meeste võrdne esindatus;

| 31. | rõhutab, et naised on alaesindatud finantsotsuste tegemisel ning et naised on tegelikult üks neist rühmadest, kes on praegusel ajal finantsotsuste tegemisest kõrvale jäetud ja kellele finantsriskid negatiivset mõju avaldavad; kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles suurendama naiste osalemist otsuste tegemise kõigil tasanditel, eriti kui on tegemist eelarve koostamise ja Euroopa finantssüsteemi, sealhulgas Euroopa Keskpanga juhtimise korraldusega; rõhutab seoses sellega vajadust edendada tütarlaste ja naiste finantsalaseid teadmisi; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et naised on alaesindatud finantsotsuste tegemisel ning et naised on tegelikult üks neist rühmadest, kes on praegusel ajal finantsotsuste tegemisest kõrvale jäetud ja kellele finantsriskid negatiivset mõju avaldavad; kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles suurendama naiste osalemist otsuste tegemise kõigil tasanditel, eriti kui on tegemist eelarve koostamise ja Euroopa finantssüsteemi, sealhulgas Euroopa Keskpanga juhtimise korraldusega; rõhutab seoses sellega vajadust edendada tütarlaste ja naiste finantsalaseid teadmisi;

| 32. | väljendab heameelt Norra valitsuse otsuse üle suurendada naiste osakaalu aktsiaseltside juhatustes vähemalt 40 %ni, kuna seeläbi on suudetud suurendada naiste osakaalu ettevõtete juhatustes praeguse 41 % tasemeni; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma Norra algatusest positiivset eeskuju ja liikuma samas suunas börsil noteeritud äriühingute puhul; |
| --- | --- |

32.

väljendab heameelt Norra valitsuse otsuse üle suurendada naiste osakaalu aktsiaseltside juhatustes vähemalt 40 %ni, kuna seeläbi on suudetud suurendada naiste osakaalu ettevõtete juhatustes praeguse 41 % tasemeni; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma Norra algatusest positiivset eeskuju ja liikuma samas suunas börsil noteeritud äriühingute puhul;

| 33. | tervitab vajadust suurendada naiste arvu aktsiaseltside juhatustes, kuid rõhutab, et riikide valitsused peaksid võtma meetmeid, mis on nende vajadustest lähtuvalt asjakohased; |
| --- | --- |

33.

tervitab vajadust suurendada naiste arvu aktsiaseltside juhatustes, kuid rõhutab, et riikide valitsused peaksid võtma meetmeid, mis on nende vajadustest lähtuvalt asjakohased;

| 34. | juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalsesse infrastruktuuri investeerimine on võimalus Euroopat moderniseerida ja edendada võrdõiguslikkust ning seda võib käsitleda kui paralleelset strateegiat rohelistesse tehnoloogiatesse investeerimisele, et moderniseerida füüsilist infrastruktuuri; on seisukohal, et sooline võrdõiguslikkus peaks seetõttu olema poliitika prioriteet ja oluline vahend; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalsesse infrastruktuuri investeerimine on võimalus Euroopat moderniseerida ja edendada võrdõiguslikkust ning seda võib käsitleda kui paralleelset strateegiat rohelistesse tehnoloogiatesse investeerimisele, et moderniseerida füüsilist infrastruktuuri; on seisukohal, et sooline võrdõiguslikkus peaks seetõttu olema poliitika prioriteet ja oluline vahend;

| 35. | märgib, et „roheline majandus” on ELi 2020. aasta strateegia seisukohast ülimalt oluline; rõhutab asjaolu, et nn rohelistel töökohtadel on võimalus tulevikus muutuda Euroopa tööturul oluliseks kasvavaks segmendiks ja et juba praegu võib ELis rohkem kui 20 miljonit töökohta pidada „roheliseks” ning hiljutised andmed näitavad, et töökohtade arv ainuüksi taastuvenergiasektoris võib aastaks 2020 kahekordistuda, ulatudes 2,8 miljonini; |
| --- | --- |

35.

märgib, et „roheline majandus” on ELi 2020. aasta strateegia seisukohast ülimalt oluline; rõhutab asjaolu, et nn rohelistel töökohtadel on võimalus tulevikus muutuda Euroopa tööturul oluliseks kasvavaks segmendiks ja et juba praegu võib ELis rohkem kui 20 miljonit töökohta pidada „roheliseks” ning hiljutised andmed näitavad, et töökohtade arv ainuüksi taastuvenergiasektoris võib aastaks 2020 kahekordistuda, ulatudes 2,8 miljonini;

| 36. | juhib tähelepanu asjaolule, et majanduse keskkonnasõbralik ümberkujundamine ja üleminek vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitavale majandusele suurendab oluliselt nõudlust oskustööliste järele; viitab tõsiasjale, et naissoost töötajad on tugevalt alaesindatud taastuvenergiasektoris ning eelkõige teaduse- ja tehnoloogiamahukates ametites; palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et naistöötajaid kaasatakse rohkem koolitusprojektidesse ja programmidesse, mis on seotud ökoloogilise ümberkujundamisega, s.t hõlmavad taastuvenergiasektorit ning teaduse- ja tehnoloogiamahukaid ameteid; kutsub liikmesriike üles edendama naiste kohaliku tasandi ettevõtlusalgatusi nendes valdkondades, parandades teabe levitamise ja koolitusseminaride korraldamise teel juurdepääsu Euroopa struktuurifondidele; |
| --- | --- |

36.

juhib tähelepanu asjaolule, et majanduse keskkonnasõbralik ümberkujundamine ja üleminek vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitavale majandusele suurendab oluliselt nõudlust oskustööliste järele; viitab tõsiasjale, et naissoost töötajad on tugevalt alaesindatud taastuvenergiasektoris ning eelkõige teaduse- ja tehnoloogiamahukates ametites; palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et naistöötajaid kaasatakse rohkem koolitusprojektidesse ja programmidesse, mis on seotud ökoloogilise ümberkujundamisega, s.t hõlmavad taastuvenergiasektorit ning teaduse- ja tehnoloogiamahukaid ameteid; kutsub liikmesriike üles edendama naiste kohaliku tasandi ettevõtlusalgatusi nendes valdkondades, parandades teabe levitamise ja koolitusseminaride korraldamise teel juurdepääsu Euroopa struktuurifondidele;

| 37. | kutsub liikmesriikide tööandjaid üles looma naistöötajatele uute tehnoloogiate valdkonnas rohkem võimalusi, et tugevdada kõrgtehnoloogiasektorit kooskõlas ELi 2020. aasta eesmärkidega; |
| --- | --- |

37.

kutsub liikmesriikide tööandjaid üles looma naistöötajatele uute tehnoloogiate valdkonnas rohkem võimalusi, et tugevdada kõrgtehnoloogiasektorit kooskõlas ELi 2020. aasta eesmärkidega;

| 38. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles edendama riiklikul tasandil Euroopa struktuurifondide täielikku rakendamist, et reageerida majanduslanguse mõjule, jätkates ja täiendades algatusi üldmääruse (10) artikli 16 ning Euroopa Sotsiaalfondi käsitleva määruse (11) ja Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitleva määruse (12) artikli 6 alusel; |
| --- | --- |

38.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles edendama riiklikul tasandil Euroopa struktuurifondide täielikku rakendamist, et reageerida majanduslanguse mõjule, jätkates ja täiendades algatusi üldmääruse (10) artikli 16 ning Euroopa Sotsiaalfondi käsitleva määruse (11) ja Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitleva määruse (12) artikli 6 alusel;

| 39. | nõuab, et muudetaks EAFRD määrust, võimaldades programmitöö perioodil 2014–2020 võtta naiste jaoks positiivseid meetmeid, mida oli võimalik teha varasematel perioodidel, aga mitte praegu, ning et sellistel meetmetel oleks eelkõige positiivne mõju naiste tööhõivele maapiirkondades; |
| --- | --- |

39.

nõuab, et muudetaks EAFRD määrust, võimaldades programmitöö perioodil 2014–2020 võtta naiste jaoks positiivseid meetmeid, mida oli võimalik teha varasematel perioodidel, aga mitte praegu, ning et sellistel meetmetel oleks eelkõige positiivne mõju naiste tööhõivele maapiirkondades;

| 40. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles looma iga fondi raames rahalised reservid võrdsete võimaluste meetmete jaoks; |
| --- | --- |

40.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles looma iga fondi raames rahalised reservid võrdsete võimaluste meetmete jaoks;

| 41. | ergutab Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti koostama analüüsi majandus- ja finantskriisi soolise mõju kohta; on seisukohal, et see mõjuhindamine tuleks viia läbi täpsete näitajate abil, võttes arvesse kriisile omast konteksti; kutsub teisi Euroopa institutsioone (näiteks Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi) üles otsima oma töös lahendusi soolise võrdõiguslikkuse küsimustele; |
| --- | --- |

41.

ergutab Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti koostama analüüsi majandus- ja finantskriisi soolise mõju kohta; on seisukohal, et see mõjuhindamine tuleks viia läbi täpsete näitajate abil, võttes arvesse kriisile omast konteksti; kutsub teisi Euroopa institutsioone (näiteks Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi) üles otsima oma töös lahendusi soolise võrdõiguslikkuse küsimustele;

| 42. | rõhutab vajadust arendada programme ja rahalisi soodustusi, et ergutada ja edendada naiste osalemist väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes; |
| --- | --- |

42.

rõhutab vajadust arendada programme ja rahalisi soodustusi, et ergutada ja edendada naiste osalemist väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes;

| 43. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama ja toetama panust, mida kodanikuühiskond saab anda finants- ja majanduskriisiga toimetulekusse, eelkõige pidades silmas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastat; |
| --- | --- |

43.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama ja toetama panust, mida kodanikuühiskond saab anda finants- ja majanduskriisiga toimetulekusse, eelkõige pidades silmas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastat;

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, sotsiaalpartneritele ja asjaomastele valitsusvälistele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

44.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, sotsiaalpartneritele ja asjaomastele valitsusvälistele organisatsioonidele.

---

(1)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(2)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 118.

(3)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 56.

(4)  ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 35.

(5)  ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 21.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0371.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0029.

(8)  Nõukogu 10. veebruari 1975. aasta direktiiv 75/117/EMÜ meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta liikmesriikides (EÜT L 45, 19.2.1975, lk 19).

(9)  Nõukogu järeldused „Sooline võrdõiguslikkus: majanduskasvu ja tööhõive suurendamine – panus 2010. aasta järgsesse Lissaboni strateegiasse”, nõukogu istung (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused), Brüssel, 30. november 2009.

(10)  Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1081/2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi (ELT L 210, 31.7.2006, lk 12).

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/87 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/87

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamine ja soovitused tulevikuks

P7_TA(2010)0232

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamise kohta ja soovituste kohta tulevikuks (2009/2242(INI))

2011/C 236 E/13

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 157;

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23;

võttes arvesse komisjoni teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010” (KOM(2006)0092);

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2008. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste (2006–2010) vahepealne arenguaruanne” (KOM(2008)0760);

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2009. aasta aruannet „Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010” (KOM(2009)0694);

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2000. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ühenduse raamstrateegia poole (2001–2005)” (KOM(2000)0335) ja komisjoni aastaaruandeid naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastatel 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 ja 2009 (vastavalt KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115, KOM(2005)0044, KOM(2006)0071, KOM(2007)0049, KOM(2008)0010) ja KOM(2009)0077);

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni humanitaarõiguste ja eelkõige naiste õiguste alaseid õigusakte ja eriti konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide kaotamise kohta ning teisi naistevastase vägivalla alaseid ÜRO õigusakte, nagu inimõiguste maailmakonverentsil vastu võetud Viini deklaratsioon ja tegevusprogramm, ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 1993. aasta resolutsioon 48/104 naistevastase vägivalla kaotamise kohta, 19. veebruari 2004. aasta resolutsioon 58/147 naistevastase koduvägivalla kaotamise kohta, 30. jaanuari 2003. aasta resolutsioon 57/179 naistevastaste aukuritegude kaotamiseks meetmete võtmise kohta, 2. veebruari 1998. aasta resolutsioon 52/86 kuritegevuse ennetamise ja kriminaalõiguse meetmete kohta naistevastase vägivalla kaotamiseks;

võttes arvesse Pekingis 4.–15. septembril 1995. aastal korraldatud neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud tegevusprogrammi ning Euroopa Parlamendi 18. mai 2000. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusprogrammi järelmeetmete kohta (1) ja 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni neljanda ülemaailmse naisteteemalise konverentsi järelmeetmete kohta – tegevusplatvorm (Peking+10) (2);

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 9. oktoobri 2006. aasta aruannet uurimuse kohta, mis käsitleb kõiki naistevastase vägivalla vorme;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee naiste staatuse komisjoni 49. istungjärgu lõplikku aruannet, mis avaldati 2005. aasta märtsis;

võttes arvesse Aafrika naiste õiguste protokolli, mida teatakse ka Maputo protokollina, mis jõustus 26. oktoobril 2005 ja mis muu hulgas otseselt keelab kõik naiste suguelundite moonutamise vormid;

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni nr 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta, milles nähakse ette naiste suurem osalemine relvastatud konfliktide ennetamisel ja rahu ülesehitamisel;

võttes arvesse Euroopa Nõukogu tööd kõnealuses valdkonnas, eriti parandatud ja täiendatud Euroopa sotsiaalhartat;

võttes arvesse Euroopa Nõukogu soolise võrdõiguslikkuse alase konverentsi ministrite resolutsiooni „Lõhe kaotamine de facto ja de jure võrdõiguslikkuse vahel, et saavutada tõeline sooline võrdõiguslikkus” (2010);

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku dokumenti „Sooline identiteet ja inimõigused” (2009), Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust CM/Rec(2010)5 liikmesriikidele võidelda diskrimineerimise vastu seksuaalse sättumuse või soolise identiteedi alusel ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 1728 (2010) ja soovitust 1915 (2010) diskrimineerimise kohta seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (3);

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 86/613/EMÜ (KOM(2008)0636);

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (KOM(2008)0637);

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta aruannet „Barcelona eesmärkide elluviimine seoses lastehoiuteenustega eelkooliealistele lastele” (KOM(2008)0638);

võttes arvesse komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse nõuandekomitee 2003. aasta mai aruannet soolise mõõtme eelarvesse kaasamise kohta;

võttes arvesse naiste ja meeste võrdseid võimalusi käsitlevat nõuandekomiteed ja selle arvamust soolise palgaerinevuse kohta, mis on vastu võetud 22. märtsil 2007;

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni seksuaalse kuritarvitamise suhtes kaitsetute naiste ja lastega kaubitsemise ennetusstrateegiate kohta (4);

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni naiste sisserände kohta: naissoost sisserändajate roll ja koht Euroopa Liidus (5);

võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu oma 23. ja 24. märtsi 2006. aasta kohtumisel;

võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 kohta (6);

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta tööstuses (7);

võttes arvesse oma 13. märtsi 2008. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (8);

võttes arvesse oma 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008 (9);

võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohta (10);

võttes arvesse oma 24. veebruari 1994. aasta (11) ja 13. oktoobri 2005. aasta (12) resolutsioone naiste ja vaesuse kohta Euroopa Liidus ning oma 3. veebruari 2009. aasta resolutsiooni soopõhise võrdse kohtlemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (13);

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (14);

võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (15);

võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni inimkaubanduse tõkestamise kohta (16);

võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009 (17);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0156/2010),

| A. | arvestades, et vaatamata sellele, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on üldiste inimõiguste vajalik eeltingimus ja et see on Euroopa Liidu põhiõigus, mida on juba ammu tunnustatud aluslepingutes, püsib poliitilises tegelikkuses ja naiste elus ikka märkimisväärne ebavõrdsus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vaatamata sellele, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on üldiste inimõiguste vajalik eeltingimus ja et see on Euroopa Liidu põhiõigus, mida on juba ammu tunnustatud aluslepingutes, püsib poliitilises tegelikkuses ja naiste elus ikka märkimisväärne ebavõrdsus;

| B. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse poliitika aitab kaasa majandusarengule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse poliitika aitab kaasa majandusarengule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele;

| C. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus peab olema Euroopa kultuurilise ja poliitilise identiteedi tähis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus peab olema Euroopa kultuurilise ja poliitilise identiteedi tähis;

| D. | arvestades, et naistevastane vägivald on soolise võrdõiguslikkuse suur takistus ning levinuim inimõiguste rikkumise viis, millel ei ole geograafilisi, finantsilisi või sotsiaalseid tõkkeid; arvestades, et vägivalla ohvritest naiste arv on murettekitav; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et naistevastane vägivald on soolise võrdõiguslikkuse suur takistus ning levinuim inimõiguste rikkumise viis, millel ei ole geograafilisi, finantsilisi või sotsiaalseid tõkkeid; arvestades, et vägivalla ohvritest naiste arv on murettekitav;

| E. | arvestades, et me ei saa enam jätkata kulunud, säästva arenguga kokkusobimatute majandusmudelitega, mis põhinevad iganenud soopõhisel tööjaotusel, mille on asendanud naiste tööjõuturule integreerumine; arvestades, et me vajame uut, sotsiaalselt jätkusuutlikku mudelit, mis põhineb teadmistel ja uuendustegevusel, kaasab täies ulatuses majandusse naiste pädevuse, tagab meeste ja naiste vahel vastutusalade võrdse jaotuse nii avalikus kui ka eraelus ning võimaldab saavutada töö- ja eraelu hea tasakaalu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et me ei saa enam jätkata kulunud, säästva arenguga kokkusobimatute majandusmudelitega, mis põhinevad iganenud soopõhisel tööjaotusel, mille on asendanud naiste tööjõuturule integreerumine; arvestades, et me vajame uut, sotsiaalselt jätkusuutlikku mudelit, mis põhineb teadmistel ja uuendustegevusel, kaasab täies ulatuses majandusse naiste pädevuse, tagab meeste ja naiste vahel vastutusalade võrdse jaotuse nii avalikus kui ka eraelus ning võimaldab saavutada töö- ja eraelu hea tasakaalu;

| F. | arvestades, et kuigi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhistes 2006–2010 juhitakse tähelepanu puudustele naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamisel ning nendega on mõnel juhul soolise võrdõiguslikkuse eesmärke edendatud, on üldised edusammud jäänud tagasihoidlikuks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuigi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhistes 2006–2010 juhitakse tähelepanu puudustele naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamisel ning nendega on mõnel juhul soolise võrdõiguslikkuse eesmärke edendatud, on üldised edusammud jäänud tagasihoidlikuks;

| G. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse aspektide süvalaiendamist riikide poliitikasse tuleb hoogustada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse aspektide süvalaiendamist riikide poliitikasse tuleb hoogustada;

| H. | arvestades, et kuigi finantskriisi täielikku mõju on ikka veel raske hinnata, on selge, et praegune majandus- ja sotsiaalkriis on eriti raskete tagajärgedega naiste ning selliste poliitikasuundade pikemaajalise edendamise jaoks, mille eesmärk on saavutada naiste ja meeste vaheline võrdõiguslikkus, mistõttu suureneb ebavõrdsus ja diskrimineerimine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kuigi finantskriisi täielikku mõju on ikka veel raske hinnata, on selge, et praegune majandus- ja sotsiaalkriis on eriti raskete tagajärgedega naiste ning selliste poliitikasuundade pikemaajalise edendamise jaoks, mille eesmärk on saavutada naiste ja meeste vaheline võrdõiguslikkus, mistõttu suureneb ebavõrdsus ja diskrimineerimine;

| I. | arvestades, et meeste ja naiste võrdõiguslikkus mõjutab positiivselt tööviljakust ja majanduskasvu ning et naiste osalemine tööturul on sotsiaalselt ja majanduslikult mitmeti kasulik; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et meeste ja naiste võrdõiguslikkus mõjutab positiivselt tööviljakust ja majanduskasvu ning et naiste osalemine tööturul on sotsiaalselt ja majanduslikult mitmeti kasulik;

| J. | arvestades, et meie vananevas ühiskonnas muutuvad naised tööturul asendamatuks, kuid samal ajal kasvab nõudlus vanurite hoolde järele, mis tõenäoliselt suurendab ohtu, et naiste koormus kahekordistub; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et meie vananevas ühiskonnas muutuvad naised tööturul asendamatuks, kuid samal ajal kasvab nõudlus vanurite hoolde järele, mis tõenäoliselt suurendab ohtu, et naiste koormus kahekordistub;

| K. | arvestades, et suurem osa enam kui 85 miljonist vaesuses elavast inimesest Euroopa Liidus on naised, põhjuseks tööpuudus, ebakindlad töökohad, madalad palgad, elatusmiinimumist madalam pension ning kvaliteetsete avalike teenuste raskesti kättesaadavus kõige erinevamates valdkondades; arvestades lisaks, et viimase kümne aastaga on vaesuses elavate naiste arv meestega võrreldes ebaproportsionaalselt suurenenud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et suurem osa enam kui 85 miljonist vaesuses elavast inimesest Euroopa Liidus on naised, põhjuseks tööpuudus, ebakindlad töökohad, madalad palgad, elatusmiinimumist madalam pension ning kvaliteetsete avalike teenuste raskesti kättesaadavus kõige erinevamates valdkondades; arvestades lisaks, et viimase kümne aastaga on vaesuses elavate naiste arv meestega võrreldes ebaproportsionaalselt suurenenud;

| L. | arvestades, et naiste ja meeste keskmise palga erinevus on keskmiselt 17 %, mis põhjustab pensionide erinevust ja naiste suuremat vaesust vanaduspõlves, ning et kaudne diskrimineerimine suureneb tööpuuduse kasvades, mõjutades eelkõige naisi ja tütarlapsi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naiste ja meeste keskmise palga erinevus on keskmiselt 17 %, mis põhjustab pensionide erinevust ja naiste suuremat vaesust vanaduspõlves, ning et kaudne diskrimineerimine suureneb tööpuuduse kasvades, mõjutades eelkõige naisi ja tütarlapsi;

| M. | arvestades, et hoolduse valdkonnas valitseb järjepidev sooline ebavõrdsus, sest naised kulutavad meestega võrreldes kahe- kuni kolmekordselt rohkem aega tasustamata lapsehooldusele ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemisele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et hoolduse valdkonnas valitseb järjepidev sooline ebavõrdsus, sest naised kulutavad meestega võrreldes kahe- kuni kolmekordselt rohkem aega tasustamata lapsehooldusele ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemisele;

| N. | arvestades, et naisi diskrimineeritakse sageli mitmekordselt – nende soo, vanuse (eelkõige eakamate naiste puhul), puude, etnilise või rassilise päritolu, usu, rahvusliku päritolu, sisserändestaatuse ja sotsiaalmajandusliku olukorra tõttu, kaasa arvatud üksi elavad naised, ning seksuaalse sättumuse ja/või soolise identiteedi tõttu, ning arvestades, et kuhjuv diskrimineerimine loob palju takistusi naiste mõjuvõimu suurendamisele ja sotsiaalolude parandamisele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et naisi diskrimineeritakse sageli mitmekordselt – nende soo, vanuse (eelkõige eakamate naiste puhul), puude, etnilise või rassilise päritolu, usu, rahvusliku päritolu, sisserändestaatuse ja sotsiaalmajandusliku olukorra tõttu, kaasa arvatud üksi elavad naised, ning seksuaalse sättumuse ja/või soolise identiteedi tõttu, ning arvestades, et kuhjuv diskrimineerimine loob palju takistusi naiste mõjuvõimu suurendamisele ja sotsiaalolude parandamisele;

| O. | arvestades, et on oluline tagada võrdne juurdepääs vahenditele, õigustele ja võimule, mis eeldab sotsiaalseid ja kultuurilisi muutusi, stereotüüpide kaotamist ja soolise võrdõiguslikkuse edendamist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et on oluline tagada võrdne juurdepääs vahenditele, õigustele ja võimule, mis eeldab sotsiaalseid ja kultuurilisi muutusi, stereotüüpide kaotamist ja soolise võrdõiguslikkuse edendamist;

| P. | arvestades, et naiste haridus- ja töövõimalustega seoses kehtivad ikka veel stereotüübid, mis aitavad ebavõrdsust kinnistada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et naiste haridus- ja töövõimalustega seoses kehtivad ikka veel stereotüübid, mis aitavad ebavõrdsust kinnistada;

| Q. | arvestades, et meeste ja naiste vahel vahetegemine majandusharude ja ametikohtade lõikes ei vähene, vaid mõnes riigis koguni kasvab; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et meeste ja naiste vahel vahetegemine majandusharude ja ametikohtade lõikes ei vähene, vaid mõnes riigis koguni kasvab;

| R. | arvestades, et perekonnaõigus (eelkõige abielu- ja lahutusõigus) jätab naised sageli õiguslikult ja rahaliselt nõrgemale positsioonile ning vahel aitavad kohtud naiste ja meeste vahelisele ebavõrdsusele kaasa, kohaldades perekonnaõigust traditsiooniliste pererollide, mitte võrdõiguslikkuse alusel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et perekonnaõigus (eelkõige abielu- ja lahutusõigus) jätab naised sageli õiguslikult ja rahaliselt nõrgemale positsioonile ning vahel aitavad kohtud naiste ja meeste vahelisele ebavõrdsusele kaasa, kohaldades perekonnaõigust traditsiooniliste pererollide, mitte võrdõiguslikkuse alusel;

| S. | arvestades, et õigust veendumuste tõttu millestki keelduda rikutakse sageli (usu)rühmades, et vähendada naiste õigusi sellistes valdkondades nagu tervishoid ja perekonnaõigus; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et õigust veendumuste tõttu millestki keelduda rikutakse sageli (usu)rühmades, et vähendada naiste õigusi sellistes valdkondades nagu tervishoid ja perekonnaõigus;

| T. | arvestades, et naiste osalemine otsuste tegemisel on soolise võrdõiguslikkuse otsustav näitaja, ning arvestades, et endiselt on ettevõtete ja ülikoolide juhtivatel ametikohtadel vähe naisi ning et naissoost poliitikute ja teadustöötajate arv küll kasvab, kuid väga aeglaselt; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et naiste osalemine otsuste tegemisel on soolise võrdõiguslikkuse otsustav näitaja, ning arvestades, et endiselt on ettevõtete ja ülikoolide juhtivatel ametikohtadel vähe naisi ning et naissoost poliitikute ja teadustöötajate arv küll kasvab, kuid väga aeglaselt;

| U. | arvestades, et praegused väljakutsed ja omandatud kogemused näitavad, et eri valdkondade poliitika puudulik sidusus on varemgi takistanud naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse saavutamist ning et naiste õiguste jaoks on vaja piisavalt vahendeid, paremat koordineerimist, levitamist ja edendamist, võttes arvesse tegelike olude erinevust; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et praegused väljakutsed ja omandatud kogemused näitavad, et eri valdkondade poliitika puudulik sidusus on varemgi takistanud naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse saavutamist ning et naiste õiguste jaoks on vaja piisavalt vahendeid, paremat koordineerimist, levitamist ja edendamist, võttes arvesse tegelike olude erinevust;

| V. | arvestades, et naiste toetusmeetmed on olnud otsustava tähtsusega, et saavutada naiste täielik integreerimine tööturule ja ühiskonda üldiselt; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et naiste toetusmeetmed on olnud otsustava tähtsusega, et saavutada naiste täielik integreerimine tööturule ja ühiskonda üldiselt;

| W. | arvestades, et kuigi Pekingi tegevusprogrammi 15. aastapäevaga seoses võeti vastu otsused, tuleb selle programmi elluviimiseks veel palju teha; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kuigi Pekingi tegevusprogrammi 15. aastapäevaga seoses võeti vastu otsused, tuleb selle programmi elluviimiseks veel palju teha;

| X. | arvestades, et soo alusel jaotatud andmed on oluline vahend tõeliste edusammude tegemisel ja tulemuste tõhusal hindamisel; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et soo alusel jaotatud andmed on oluline vahend tõeliste edusammude tegemisel ja tulemuste tõhusal hindamisel;

| Y. | arvestades, et käesolev aasta on vaesuse vastu võitlemise Euroopa aasta, millega peavad kaasnema kooskõlastatud poliitikameetmed ja tegevus, mis aitaksid praegust olukorda tegelikult parandada; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et käesolev aasta on vaesuse vastu võitlemise Euroopa aasta, millega peavad kaasnema kooskõlastatud poliitikameetmed ja tegevus, mis aitaksid praegust olukorda tegelikult parandada;

| Z. | arvestades, et 8. märtsi rahvusvaheliseks naistepäevaks kuulutamisest on möödunud 100 aastat ning et seda aastapäeva on tähistatud; arvestades, et naiste ja neid esindavate organisatsioonide jaoks on oluline olla kaasatud võrdsuse edendamisse ning diskrimineerimise ja ebavõrdsuse vastu võitlemisse; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et 8. märtsi rahvusvaheliseks naistepäevaks kuulutamisest on möödunud 100 aastat ning et seda aastapäeva on tähistatud; arvestades, et naiste ja neid esindavate organisatsioonide jaoks on oluline olla kaasatud võrdsuse edendamisse ning diskrimineerimise ja ebavõrdsuse vastu võitlemisse;

| AA. | arvestades, et töö-, pere- ja eraelu ühitamise probleemi ei ole seni suutnud lahendada ei naised ega mehed; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et töö-, pere- ja eraelu ühitamise probleemi ei ole seni suutnud lahendada ei naised ega mehed;

| AB. | arvestades, et laste, eakate ja teiste ülalpeetavate hooldamise teenuste kättesaadavus on oluline, et mehed ja naised saaksid tööturul, hariduses ja väljaõppes võrdselt osaleda; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et laste, eakate ja teiste ülalpeetavate hooldamise teenuste kättesaadavus on oluline, et mehed ja naised saaksid tööturul, hariduses ja väljaõppes võrdselt osaleda;

| AC. | arvestades, et enamikus liikmesriikides ei arvesta sotsiaalhoolekandesüsteemid piisavalt vaesuses elavate naiste eriomase olukorraga; arvestades, et naiste hulgas on vaesumise oht palju suurem; arvestades, et perekonnaelu ja kodutöödega seotud vastutuse jagamine meeste ja naiste vahel, eelkõige vanemapuhkuse kasutamise mõlema vanema poolt võrdselt ning isapuhkuse kasutamine on hädavajalik tingimus naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja teostamiseks; ning arvestades, et sünnitus- ja raseduspuhkuse ja õppepuhkuse lisamata jätmine kogutööaja hulka on diskrimineeriv ja seab naised tööturul halvemasse olukorda, |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et enamikus liikmesriikides ei arvesta sotsiaalhoolekandesüsteemid piisavalt vaesuses elavate naiste eriomase olukorraga; arvestades, et naiste hulgas on vaesumise oht palju suurem; arvestades, et perekonnaelu ja kodutöödega seotud vastutuse jagamine meeste ja naiste vahel, eelkõige vanemapuhkuse kasutamise mõlema vanema poolt võrdselt ning isapuhkuse kasutamine on hädavajalik tingimus naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja teostamiseks; ning arvestades, et sünnitus- ja raseduspuhkuse ja õppepuhkuse lisamata jätmine kogutööaja hulka on diskrimineeriv ja seab naised tööturul halvemasse olukorda,

Juhiste 2006–2010 hindamine

| 1. | märgib, et meeste ja naiste majandusliku sõltumatuse valdkonnas on naiste tööhõivemäär jõudnud peaaegu 60 %ni, mis on Lissaboni lepinguga seatud tööhõivealane eesmärk; tunneb siiski kahetsust, et puuduvad püsivat naiste ja meeste palgavahet käsitlevad siduvad meetmed, ja rõhutab, et on vaja kiireid meetmeid ohtlikes töötingimustes töötavate naiste olukorra parandamiseks, eelkõige sisserännanud ja etnilisse vähemusse kuuluvate naiste puhul, kes muutuvad seoses majandus- ja sotsiaalkriisiga veelgi haavatavamaks; nõuab soolise ebavõrdsuse vähendamist riiklikes tervishoiusüsteemides ja nendele võrdse juurdepääsu tagamist; |
| --- | --- |

1.

märgib, et meeste ja naiste majandusliku sõltumatuse valdkonnas on naiste tööhõivemäär jõudnud peaaegu 60 %ni, mis on Lissaboni lepinguga seatud tööhõivealane eesmärk; tunneb siiski kahetsust, et puuduvad püsivat naiste ja meeste palgavahet käsitlevad siduvad meetmed, ja rõhutab, et on vaja kiireid meetmeid ohtlikes töötingimustes töötavate naiste olukorra parandamiseks, eelkõige sisserännanud ja etnilisse vähemusse kuuluvate naiste puhul, kes muutuvad seoses majandus- ja sotsiaalkriisiga veelgi haavatavamaks; nõuab soolise ebavõrdsuse vähendamist riiklikes tervishoiusüsteemides ja nendele võrdse juurdepääsu tagamist;

| 2. | tunneb heameelt komisjoni seadusandlike ettepanekute üle, mille eesmärk on parandada töö- ning era- ja pereelu kokkusobitamist; märgib siiski, et käsitletud ei ole isapuhkust, lapsendamispuhkust ega puhkust ülalpeetava pereliikme hooldamiseks, ning kahetseb, et ainult vähesed liikmesriigid on saavutanud Barcelona eesmärgi pakkuda taskukohast ja kvaliteetset lastehoidu; kutsub seetõttu liikmesriike üles uuendama selle eesmärgi nimel võetud kohustusi; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt komisjoni seadusandlike ettepanekute üle, mille eesmärk on parandada töö- ning era- ja pereelu kokkusobitamist; märgib siiski, et käsitletud ei ole isapuhkust, lapsendamispuhkust ega puhkust ülalpeetava pereliikme hooldamiseks, ning kahetseb, et ainult vähesed liikmesriigid on saavutanud Barcelona eesmärgi pakkuda taskukohast ja kvaliteetset lastehoidu; kutsub seetõttu liikmesriike üles uuendama selle eesmärgi nimel võetud kohustusi;

| 3. | tunneb kahetsust, et enamikus liikmesriikides on naised endiselt poliitiliste ja majanduslike otsuste tegemisega seotud ametikohtadel alaesindatud; kutsub komisjoni üles jätkama täiendavaid konkreetseid meetmeid, et edendada naiste ja meeste võrdset osalust otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

3.

tunneb kahetsust, et enamikus liikmesriikides on naised endiselt poliitiliste ja majanduslike otsuste tegemisega seotud ametikohtadel alaesindatud; kutsub komisjoni üles jätkama täiendavaid konkreetseid meetmeid, et edendada naiste ja meeste võrdset osalust otsuste tegemisel;

| 4. | märgib DAPHNE III programmi meetmeid naiste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks ja sellega võitlemiseks; rõhutab siiski, et soolise vägivalla väljajuurimiseks on vaja Euroopa tasandi seadusandlikke meetmeid; |
| --- | --- |

4.

märgib DAPHNE III programmi meetmeid naiste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks ja sellega võitlemiseks; rõhutab siiski, et soolise vägivalla väljajuurimiseks on vaja Euroopa tasandi seadusandlikke meetmeid;

| 5. | tervitab esmatähtsa ülesandena soolise võrdsuse integreerimist ühenduse haridus- ja koolitusprogrammidesse eesmärgiga vähendada stereotüüpe ühiskonnas; tunneb siiski kahetsust, et siiani püsivad soolised stereotüübid on endiselt rohke ebavõrduse alus; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles algatama teadlikkuse tõstmise kampaaniaid stereotüüpide ja traditsiooniliste soorollide lõhkumiseks, sh eelkõige meestele suunatud kampaaniaid, mis rõhutavad perekohustuste jagamist; |
| --- | --- |

5.

tervitab esmatähtsa ülesandena soolise võrdsuse integreerimist ühenduse haridus- ja koolitusprogrammidesse eesmärgiga vähendada stereotüüpe ühiskonnas; tunneb siiski kahetsust, et siiani püsivad soolised stereotüübid on endiselt rohke ebavõrduse alus; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles algatama teadlikkuse tõstmise kampaaniaid stereotüüpide ja traditsiooniliste soorollide lõhkumiseks, sh eelkõige meestele suunatud kampaaniaid, mis rõhutavad perekohustuste jagamist;

| 6. | tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle seoses aastatuhande arengudeklaratsiooni ja Pekingi tegevusprogrammi põhimõtetega soolise võrdõiguslikkuse edendamisel väljaspool ELi; nõuab, et jätkataks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise tugevdamist nii ELi sisese kui väliskaubanduspoliitika arendamisel; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle seoses aastatuhande arengudeklaratsiooni ja Pekingi tegevusprogrammi põhimõtetega soolise võrdõiguslikkuse edendamisel väljaspool ELi; nõuab, et jätkataks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise tugevdamist nii ELi sisese kui väliskaubanduspoliitika arendamisel;

Institutsionaalsel tasandil

| 7. | teeb ettepaneku, et Euroopa Liidu uus soolise võrdõiguslikkuse strateegia oleks Pekingi tegevusprogrammil ja selle saavutustel põhinev tegevuskava ja poliitiline kompromiss, arvestades et naiste ja tütarlaste inimõigused on üldiste inimõiguste võõrandamatu, lahutamatu ja jagamatu osa; |
| --- | --- |

7.

teeb ettepaneku, et Euroopa Liidu uus soolise võrdõiguslikkuse strateegia oleks Pekingi tegevusprogrammil ja selle saavutustel põhinev tegevuskava ja poliitiline kompromiss, arvestades et naiste ja tütarlaste inimõigused on üldiste inimõiguste võõrandamatu, lahutamatu ja jagamatu osa;

| 8. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on edaspidigi jätkata kehtivate juhiste kuue prioriteetse tegevusvaldkonnaga tegelemist, ning kutsub komisjoni üles võtma täiendavaid konkreetseid meetmeid, et tagada kehtivate juhiste tugevate külgede edasiarendamine ning mõjutada seega nähtavalt vahendeid, mille abil on riigi ja piirkonna tasandil võimalik saavutada võrdõiguslikkus ja suurendada naiste mõjuvõimu; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, kui oluline on edaspidigi jätkata kehtivate juhiste kuue prioriteetse tegevusvaldkonnaga tegelemist, ning kutsub komisjoni üles võtma täiendavaid konkreetseid meetmeid, et tagada kehtivate juhiste tugevate külgede edasiarendamine ning mõjutada seega nähtavalt vahendeid, mille abil on riigi ja piirkonna tasandil võimalik saavutada võrdõiguslikkus ja suurendada naiste mõjuvõimu;

| 9. | teeb ettepaneku, et uuele võrdõiguslikkuse strateegiale eraldataks ELi vahendid, et hõlbustada strateegia rakendamist ELi tasandil; |
| --- | --- |

9.

teeb ettepaneku, et uuele võrdõiguslikkuse strateegiale eraldataks ELi vahendid, et hõlbustada strateegia rakendamist ELi tasandil;

| 10. | rõhutab, kui tähtis on, et nõukogu võtaks vastu Euroopa Komisjoni uue ettepaneku soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta pärast Euroopa Parlamendi arvamuse saamist, et anda sellele suurem poliitiline jõud ja soolise võrdõiguslikkuse poliitikale uus hoog; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, kui tähtis on, et nõukogu võtaks vastu Euroopa Komisjoni uue ettepaneku soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta pärast Euroopa Parlamendi arvamuse saamist, et anda sellele suurem poliitiline jõud ja soolise võrdõiguslikkuse poliitikale uus hoog;

| 11. | mõistab hukka selle, kui ebarahuldavalt on soolist mõõdet käsitletud komisjoni ELi 2020. aasta strateegia ettepanekutes, ning palub seetõttu nõukogul ja komisjonil tagada, et soolise võrdõiguslikkuse mõõde on ELi 2020. aasta strateegias süsteemselt esindatud, kaasa arvatud soolist võrdõiguslikkust käsitlev peatükk, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise mehhanismid ning naiste tööhõive eesmärgid koos majandusliku sõltumatuse näitajatega, ning et võetaks arvesse nii praeguse sotsiaal- ja majanduskriisi mõju naistele kui ka naiste rolli vananevas ühiskonnas; |
| --- | --- |

11.

mõistab hukka selle, kui ebarahuldavalt on soolist mõõdet käsitletud komisjoni ELi 2020. aasta strateegia ettepanekutes, ning palub seetõttu nõukogul ja komisjonil tagada, et soolise võrdõiguslikkuse mõõde on ELi 2020. aasta strateegias süsteemselt esindatud, kaasa arvatud soolist võrdõiguslikkust käsitlev peatükk, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise mehhanismid ning naiste tööhõive eesmärgid koos majandusliku sõltumatuse näitajatega, ning et võetaks arvesse nii praeguse sotsiaal- ja majanduskriisi mõju naistele kui ka naiste rolli vananevas ühiskonnas;

| 12. | teeb ettepaneku korraldada igal aastal nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi kolmepoolne kohtumine ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia edusammude ülevaatamiseks; |
| --- | --- |

12.

teeb ettepaneku korraldada igal aastal nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi kolmepoolne kohtumine ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia edusammude ülevaatamiseks;

| 13. | rõhutab, kui tähtis on korraldada igal aastal soolise võrdõiguslikkuse konverents, milles osaleksid eri liikmesriikide naisorganisatsioonid, teised soolist võrdõiguslikkust edendavad organisatsioonid, nagu geide, lesbide, bi- ja transseksuaalide organisatsioonid, samuti ametiühingute organisatsioonid, Euroopa Parlamendi, komisjoni, nõukogu ja liikmesriikide parlamentide liikmed ning mis pööraks igal aastal erilist tähelepanu eelnevalt kindlaks määratud küsimusele; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui tähtis on korraldada igal aastal soolise võrdõiguslikkuse konverents, milles osaleksid eri liikmesriikide naisorganisatsioonid, teised soolist võrdõiguslikkust edendavad organisatsioonid, nagu geide, lesbide, bi- ja transseksuaalide organisatsioonid, samuti ametiühingute organisatsioonid, Euroopa Parlamendi, komisjoni, nõukogu ja liikmesriikide parlamentide liikmed ning mis pööraks igal aastal erilist tähelepanu eelnevalt kindlaks määratud küsimusele;

| 14. | toonitab, et naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse põhimõtte tagamiseks on vaja korrapärast dialoogi kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

14.

toonitab, et naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse põhimõtte tagamiseks on vaja korrapärast dialoogi kodanikuühiskonnaga;

| 15. | teeb ettepaneku, et institutsiooniline koostöö kõnealuses valdkonnas ei peaks piirduma ainult naisorganisatsioonidega, vaid tuleks aktiivselt püüda koostööd teha nii naisi kui ka mehi esindavate ning soolist võrdõiguslikkust edendavate organisatsioonidega; |
| --- | --- |

15.

teeb ettepaneku, et institutsiooniline koostöö kõnealuses valdkonnas ei peaks piirduma ainult naisorganisatsioonidega, vaid tuleks aktiivselt püüda koostööd teha nii naisi kui ka mehi esindavate ning soolist võrdõiguslikkust edendavate organisatsioonidega;

| 16. | nõuab kindlalt Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi täiel määral ja viivitamata töölehakkamist ning kõigi sooliste näitajate väljatöötamist viisil, mis võimaldaks käsitleda võrdõiguslikkuse küsimusi kohe, kui need kerkivad; nõuab kõnealuste näitajate korrapärast ajakohastamist, et seatud eesmärke ja tegelikult saavutatud tulemusi oleks võimalik vastavusse viia; |
| --- | --- |

16.

nõuab kindlalt Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi täiel määral ja viivitamata töölehakkamist ning kõigi sooliste näitajate väljatöötamist viisil, mis võimaldaks käsitleda võrdõiguslikkuse küsimusi kohe, kui need kerkivad; nõuab kõnealuste näitajate korrapärast ajakohastamist, et seatud eesmärke ja tegelikult saavutatud tulemusi oleks võimalik vastavusse viia;

| 17. | on seisukohal, et komisjoni ja nõukogu poliitikaettepanekute sotsiaalse mõju hindamisel tuleb hinnata ka soolise võrdõiguslikkuse aspekti; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et komisjoni ja nõukogu poliitikaettepanekute sotsiaalse mõju hindamisel tuleb hinnata ka soolise võrdõiguslikkuse aspekti;

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon hakkaks kasutama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise meetodit kõigi oma ettepanekute ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et komisjon hakkaks kasutama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise meetodit kõigi oma ettepanekute ettevalmistamisel;

| 19. | palub komisjonil parandada ja korrapäraselt uuendada oma soolise võrdõiguslikkuse alast veebilehte ning palub võrdsete võimaluste töörühmal pühendada vähemalt üks oma koosolek täielikult soolisele võrdõiguslikkusele ja luua naistele mõeldud teabeteenistus; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil parandada ja korrapäraselt uuendada oma soolise võrdõiguslikkuse alast veebilehte ning palub võrdsete võimaluste töörühmal pühendada vähemalt üks oma koosolek täielikult soolisele võrdõiguslikkusele ja luua naistele mõeldud teabeteenistus;

| 20. | rõhutab, et Euroopa Komisjoni peadirektoraadid peaksid looma oma sisefunktsioonide raames rangemad koordineerimismehhanismid, mis teostaksid meeste ja naiste võrdsete õiguste ja võimaluste poliitika pidevat järelevalvet erinevates valdkondades; nõuab, et iga-aastases aruandes soolise võrdõiguslikkuse kohta koostaks iga peadirektoraat peatüki soolise võrdõiguslikkuse kohta oma pädevusalas; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et Euroopa Komisjoni peadirektoraadid peaksid looma oma sisefunktsioonide raames rangemad koordineerimismehhanismid, mis teostaksid meeste ja naiste võrdsete õiguste ja võimaluste poliitika pidevat järelevalvet erinevates valdkondades; nõuab, et iga-aastases aruandes soolise võrdõiguslikkuse kohta koostaks iga peadirektoraat peatüki soolise võrdõiguslikkuse kohta oma pädevusalas;

| 21. | palub, et kõrge esindaja tagaks Euroopa Liidu välisteenistuse loomisel soolise tasakaalu ning töötaks välja tegevuskava, et edendada soolist tasakaalu ELi delegatsioonides, kaasa arvatud kõrgeimal tasandil; kutsub nõukogu ja komisjoni üles avama Euroopa naiste saadiku ametiposti, nagu Euroopa Parlament seda nõudis 2008. aasta märtsis, et pöörata erilist tähelepanu naiste olukorrale ELi välispoliitikas ning integreerida soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine Euroopa Liidu välisteenistusse; kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles aktiivselt edendama ja toetama naiste mõjuvõimu, et suurendada naiste osalemist nende kahe- ja mitmepoolsetes suhetes kolmandate riikide ja liidust väljapool asuvate organisatsioonidega; |
| --- | --- |

21.

palub, et kõrge esindaja tagaks Euroopa Liidu välisteenistuse loomisel soolise tasakaalu ning töötaks välja tegevuskava, et edendada soolist tasakaalu ELi delegatsioonides, kaasa arvatud kõrgeimal tasandil; kutsub nõukogu ja komisjoni üles avama Euroopa naiste saadiku ametiposti, nagu Euroopa Parlament seda nõudis 2008. aasta märtsis, et pöörata erilist tähelepanu naiste olukorrale ELi välispoliitikas ning integreerida soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine Euroopa Liidu välisteenistusse; kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles aktiivselt edendama ja toetama naiste mõjuvõimu, et suurendada naiste osalemist nende kahe- ja mitmepoolsetes suhetes kolmandate riikide ja liidust väljapool asuvate organisatsioonidega;

| 22. | kutsub kõrget esindajat üles tagama, et sooline aspekt sisalduks arengukoostöö poliitikas, selle kõikides programmides ja projektides, ja rõhutab, kui oluline on rakendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 seoses ELi välistegevusega; |
| --- | --- |

22.

kutsub kõrget esindajat üles tagama, et sooline aspekt sisalduks arengukoostöö poliitikas, selle kõikides programmides ja projektides, ja rõhutab, kui oluline on rakendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 seoses ELi välistegevusega;

| 23. | rõhutab, kui tähtis on soolise võrdõiguslikkuse tervikliku käsitlemise poliitika eri valdkondades, eelkõige majandus-, rahandus-, kaubandus- ja sotsiaalvaldkonnas, ning eelarve analüüsimine soo ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse seisukohast; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama heade tavade levitamist ja vahetamist, et ergutada nende arvessevõtmist poliitikate väljatöötamisel; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, kui tähtis on soolise võrdõiguslikkuse tervikliku käsitlemise poliitika eri valdkondades, eelkõige majandus-, rahandus-, kaubandus- ja sotsiaalvaldkonnas, ning eelarve analüüsimine soo ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse seisukohast; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama heade tavade levitamist ja vahetamist, et ergutada nende arvessevõtmist poliitikate väljatöötamisel;

| 24. | on seisukohal, et komisjon ja liikmesriigid peaksid välja arendama koolitus- ja rakendusmeetmed, mis võimaldavad kõigil asjaomastel huvirühmadel seostada oma tegevus oma pädevusala piires naiste ja meeste võrdsete võimaluste küsimusega, sealhulgas ka soolise võrdõiguslikkuse poliitika konkreetse mõju uuringud; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et komisjon ja liikmesriigid peaksid välja arendama koolitus- ja rakendusmeetmed, mis võimaldavad kõigil asjaomastel huvirühmadel seostada oma tegevus oma pädevusala piires naiste ja meeste võrdsete võimaluste küsimusega, sealhulgas ka soolise võrdõiguslikkuse poliitika konkreetse mõju uuringud;

| 25. | toonitab, kui oluline on majanduse taastamise strateegiate ja kavadega seoses vastu võtta teedrajavaid sektoripõhiseid meetmeid, et toetada haridust ja koolituskursusi, mis on suunatud naiste (sh noorte naiste) integreerimisele tööturuga arengu jaoks strateegilistes sektorites ning kaasaegse teaduse ja tehnikaga seotud ametikohtade ja oskuste alusel; |
| --- | --- |

25.

toonitab, kui oluline on majanduse taastamise strateegiate ja kavadega seoses vastu võtta teedrajavaid sektoripõhiseid meetmeid, et toetada haridust ja koolituskursusi, mis on suunatud naiste (sh noorte naiste) integreerimisele tööturuga arengu jaoks strateegilistes sektorites ning kaasaegse teaduse ja tehnikaga seotud ametikohtade ja oskuste alusel;

| 26. | rõhutab, et oluline on välja töötada usaldusväärsed, võrreldavad ja vajadusel kättesaadavad kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad ning soopõhine statistika, mida saaks kasutada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kõigis poliitikavaldkondades rakendamise seireks; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et oluline on välja töötada usaldusväärsed, võrreldavad ja vajadusel kättesaadavad kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad ning soopõhine statistika, mida saaks kasutada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kõigis poliitikavaldkondades rakendamise seireks;

| 27. | palub Eurostatil välja töötada näitajad, et hinnata naiste ja meeste kaasatust vabatahtlikku tegevusse ja tõendada selle abil, mida naised ja mehed annavad sotsiaalse ühtekuuluvuse heaks; |
| --- | --- |

27.

palub Eurostatil välja töötada näitajad, et hinnata naiste ja meeste kaasatust vabatahtlikku tegevusse ja tõendada selle abil, mida naised ja mehed annavad sotsiaalse ühtekuuluvuse heaks;

| 28. | rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse eesmärkide väljatöötamiseks kõigis ELi ja liikmesriikide institutsioonides on oluline parem koordineerimine, ning et vaja on ühtseid konkreetseid integreerimismeetodeid, nt soopõhised eelarved või soolise analüüsi lisamine riigi poliitika väljatöötamisse, kavandamisse, rakendamisse ja järelevalvesse; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse eesmärkide väljatöötamiseks kõigis ELi ja liikmesriikide institutsioonides on oluline parem koordineerimine, ning et vaja on ühtseid konkreetseid integreerimismeetodeid, nt soopõhised eelarved või soolise analüüsi lisamine riigi poliitika väljatöötamisse, kavandamisse, rakendamisse ja järelevalvesse;

| 29. | juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et on vaja kahetasandilist strateegiat, mis kasutaks soolise võrdõiguslikkuse integreeritud lähenemisviisi ja jätkaks erimeetmeid, sealhulgas õigusloomega seotud meetmeid, nt eelarveridade lisamist ja eelarveeraldisi ning järelevalvet ja kontrolli, et tagada kõnealuse strateegia elluviimine; juhib tähelepanu asjaolule, et tegevuskava peaks sisaldama lühi- ja pikaajalisi kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid eesmärke nii Euroopa kui ka riigi tasandil; |
| --- | --- |

29.

juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et on vaja kahetasandilist strateegiat, mis kasutaks soolise võrdõiguslikkuse integreeritud lähenemisviisi ja jätkaks erimeetmeid, sealhulgas õigusloomega seotud meetmeid, nt eelarveridade lisamist ja eelarveeraldisi ning järelevalvet ja kontrolli, et tagada kõnealuse strateegia elluviimine; juhib tähelepanu asjaolule, et tegevuskava peaks sisaldama lühi- ja pikaajalisi kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid eesmärke nii Euroopa kui ka riigi tasandil;

| 30. | palub komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel võtta vajalikud meetmed, et integreerida sooline mõõde kõikidesse ühenduse poliitikavaldkondadesse ning vaadata läbi olemasolevad õigusaktid, et saavutada soolise võrdõiguslikkuse õige kohaldamine ning teha võimalikuks positiivse diskrimineerimise meetmete võtmine, kui see on vajalik; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel võtta vajalikud meetmed, et integreerida sooline mõõde kõikidesse ühenduse poliitikavaldkondadesse ning vaadata läbi olemasolevad õigusaktid, et saavutada soolise võrdõiguslikkuse õige kohaldamine ning teha võimalikuks positiivse diskrimineerimise meetmete võtmine, kui see on vajalik;

| 31. | väljendab rahulolu komisjoni kohustusega täita Pekingi tegevuskava põhimõtteid sootundlike eelarvete edendamise vallas; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tegema jõupingutusi, et vaadata järjepidevalt läbi, kuidas saavad naised kasu avaliku sektori kulutustest, ning kohandama eelarveid, et tagada võrdne juurdepääs avaliku sektori kulutustele nii selleks, et tõhustada tootmisvõimsust, kui ka selleks, et täita sotsiaalseid vajadusi; nõuab ka piisavate vahendite eraldamist, sealhulgas vahendeid soolise mõju analüüside tegemiseks; |
| --- | --- |

31.

väljendab rahulolu komisjoni kohustusega täita Pekingi tegevuskava põhimõtteid sootundlike eelarvete edendamise vallas; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tegema jõupingutusi, et vaadata järjepidevalt läbi, kuidas saavad naised kasu avaliku sektori kulutustest, ning kohandama eelarveid, et tagada võrdne juurdepääs avaliku sektori kulutustele nii selleks, et tõhustada tootmisvõimsust, kui ka selleks, et täita sotsiaalseid vajadusi; nõuab ka piisavate vahendite eraldamist, sealhulgas vahendeid soolise mõju analüüside tegemiseks;

| 32. | kutsub komisjoni üles jälgima, kas liikmesriigid täidavad mittediskrimineerimise direktiive ja soolise võrdõiguslikkuse meetmeid, ning astuma aktiivseid samme, sealhulgas algatama menetlusi rikkumiste puhul, kui direktiive ei järgita; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles jälgima, kas liikmesriigid täidavad mittediskrimineerimise direktiive ja soolise võrdõiguslikkuse meetmeid, ning astuma aktiivseid samme, sealhulgas algatama menetlusi rikkumiste puhul, kui direktiive ei järgita;

| 33. | nõuab Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) määruse muutmist, et võimaldada, nagu Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) puhul, naiste toetuseks ennetavate meetmete võtmist programmitöö perioodil 2014–2020, nii nagu see varasematel perioodidel võimalik oli, kuid praegu mitte; see avaldaks väga soodsat mõju naiste tööhõivele maapiirkondades; |
| --- | --- |

33.

nõuab Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) määruse muutmist, et võimaldada, nagu Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) puhul, naiste toetuseks ennetavate meetmete võtmist programmitöö perioodil 2014–2020, nii nagu see varasematel perioodidel võimalik oli, kuid praegu mitte; see avaldaks väga soodsat mõju naiste tööhõivele maapiirkondades;

| 34. | rõhutab, et ka Euroopa Parlamendis tuleb erinevates komisjonides ja delegatsioonides pidada soolise võrdõiguslikkuse küsimusi eriti tähtsaks ning tagada, et naised oleksid kõnealuste komisjonide ja delegatsioonide vastutusrikastel ametikohtadel piisavalt esindatud, ning juhib tähelepanu olulisele tööle, mida teeb Euroopa Parlamendi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kõrgetasemeline töörühm; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et ka Euroopa Parlamendis tuleb erinevates komisjonides ja delegatsioonides pidada soolise võrdõiguslikkuse küsimusi eriti tähtsaks ning tagada, et naised oleksid kõnealuste komisjonide ja delegatsioonide vastutusrikastel ametikohtadel piisavalt esindatud, ning juhib tähelepanu olulisele tööle, mida teeb Euroopa Parlamendi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kõrgetasemeline töörühm;

| 35. | väljendab sellega seoses rahulolu nende Euroopa Parlamendi liikmete tegevusega, kes vastutavad soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise eest ja kes töötavad oma komisjonides selle nimel, et tagada soolise aspektiga arvestamine paljude valdkondade poliitika sõnastamisel ja väljatöötamisel; |
| --- | --- |

35.

väljendab sellega seoses rahulolu nende Euroopa Parlamendi liikmete tegevusega, kes vastutavad soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise eest ja kes töötavad oma komisjonides selle nimel, et tagada soolise aspektiga arvestamine paljude valdkondade poliitika sõnastamisel ja väljatöötamisel;

| 36. | kutsub Euroopa Parlamendi juhatust ja komisjoni üles tõhustama jõupingutusi, et suurendada oma töötajate seas kõrgematel ametikohtadel töötavate naiste arvu; kutsub komisjoni üles looma mehhanismi, mis tagaks, et volinike kolleegiumis valitseks järgmisel ametiajal sooline võrdõiguslikkus; |
| --- | --- |

36.

kutsub Euroopa Parlamendi juhatust ja komisjoni üles tõhustama jõupingutusi, et suurendada oma töötajate seas kõrgematel ametikohtadel töötavate naiste arvu; kutsub komisjoni üles looma mehhanismi, mis tagaks, et volinike kolleegiumis valitseks järgmisel ametiajal sooline võrdõiguslikkus;

| 37. | rõhutab, et tuleb vältida seda, et praegune finants- ja majanduskriis ja tulevased majandusprobleemid seavad ohtu soolise võrdõiguslikkuse alal saavutatu, ning et majandussurutist kasutatakse, nagu praegu mõnes liikmesriigis juba toimub, argumendina soolise võrdõiguslikkuse meetmete vähendamiseks, sest pikas perspektiivis takistab see ELi tööhõive määra kasvu, majanduskasvu, maksulaekumiste suurenemist, sündimuse kasvu ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et tuleb vältida seda, et praegune finants- ja majanduskriis ja tulevased majandusprobleemid seavad ohtu soolise võrdõiguslikkuse alal saavutatu, ning et majandussurutist kasutatakse, nagu praegu mõnes liikmesriigis juba toimub, argumendina soolise võrdõiguslikkuse meetmete vähendamiseks, sest pikas perspektiivis takistab see ELi tööhõive määra kasvu, majanduskasvu, maksulaekumiste suurenemist, sündimuse kasvu ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist;

| 38. | palub, et komisjon korraldaks koostöös liikmesriikide ja tööturu osapooltega pere- ja tööelu ühitamise poliitika läbivaatamise, tagamaks, et lapsevanemaks olemisega seotud kulusid ei kannaks mitte tööandja, vaid kogukond, et kõrvaldada ettevõtete diskrimineeriv käitumine ja toetada meie demograafilist tulevikku; |
| --- | --- |

38.

palub, et komisjon korraldaks koostöös liikmesriikide ja tööturu osapooltega pere- ja tööelu ühitamise poliitika läbivaatamise, tagamaks, et lapsevanemaks olemisega seotud kulusid ei kannaks mitte tööandja, vaid kogukond, et kõrvaldada ettevõtete diskrimineeriv käitumine ja toetada meie demograafilist tulevikku;

| 39. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et tuleb võtta naisi ja mehi toetavaid positiivseid meetmeid, et lihtsustada nende naasmist töökohale pärast perele pühendatud ajavahemikku (laste kasvatamine ja/või haige või puudega vanema eest hoolitsemine), edendades tööturule naasmise/sisenemise poliitikat, et võimaldada naistel ja meestel saada uuesti majanduslikult iseseisvaks; |
| --- | --- |

39.

tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et tuleb võtta naisi ja mehi toetavaid positiivseid meetmeid, et lihtsustada nende naasmist töökohale pärast perele pühendatud ajavahemikku (laste kasvatamine ja/või haige või puudega vanema eest hoolitsemine), edendades tööturule naasmise/sisenemise poliitikat, et võimaldada naistel ja meestel saada uuesti majanduslikult iseseisvaks;

| 40. | palub komisjonil ja nõukogul jätkata algatuste teostamist, mille eesmärgiks on mitteametliku majandussektori tunnustamine ja nn elumajanduse väärtuse arvessevõtmine, lähtudes soospetsiifilistest seisukohtadest vastavalt komisjoni käivitatud projektile „SKP näitajast kaugemale vaatamine”; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil ja nõukogul jätkata algatuste teostamist, mille eesmärgiks on mitteametliku majandussektori tunnustamine ja nn elumajanduse väärtuse arvessevõtmine, lähtudes soospetsiifilistest seisukohtadest vastavalt komisjoni käivitatud projektile „SKP näitajast kaugemale vaatamine”;

| 41. | kutsub liikmesriike üles tagama piisav sotsiaalkindlustus naistele ja meestele, kes hoolitsevad haigete, eakate või puuetega pereliikmete eest, ning eakatele naistele, kelle pension on eriti väike; |
| --- | --- |

41.

kutsub liikmesriike üles tagama piisav sotsiaalkindlustus naistele ja meestele, kes hoolitsevad haigete, eakate või puuetega pereliikmete eest, ning eakatele naistele, kelle pension on eriti väike;

Poliitikavaldkonnad – eesmärgid

| 42. | rõhutab vajadust jätkata Pekingi tegevusprogrammi (Peking+15) analüüsimist, mida alustas eesistujariik Rootsi, et sellest lähtuvalt välja arendada mitte ainult asjakohased näitajad, vaid ka seada eesmärgid ja võtta vajalikud poliitikameetmed 12 ettenähtud valdkonnas; |
| --- | --- |

42.

rõhutab vajadust jätkata Pekingi tegevusprogrammi (Peking+15) analüüsimist, mida alustas eesistujariik Rootsi, et sellest lähtuvalt välja arendada mitte ainult asjakohased näitajad, vaid ka seada eesmärgid ja võtta vajalikud poliitikameetmed 12 ettenähtud valdkonnas;

| 43. | kutsub komisjoni üles avaldama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise süsteemi kasutuselevõtmise mõjuanalüüsi, sh mõju eelarvele, et hinnata selle asjakohasust, tõhusust, jätkusuutlikkust ja kasu tasuvuse/lisandväärtuse suhte alusel, nagu on teatavasti reegliks muude ELi poliitikameetmete puhul; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles avaldama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise süsteemi kasutuselevõtmise mõjuanalüüsi, sh mõju eelarvele, et hinnata selle asjakohasust, tõhusust, jätkusuutlikkust ja kasu tasuvuse/lisandväärtuse suhte alusel, nagu on teatavasti reegliks muude ELi poliitikameetmete puhul;

| 44. | juhib tähelepanu vajadusele parandada koostöösüsteeme, mille kaudu naisorganisatsioonid ja kodanikuühiskond üldiselt saaksid soolise mõõtme integreerimise protsessis osaleda ja koostööd teha; |
| --- | --- |

44.

juhib tähelepanu vajadusele parandada koostöösüsteeme, mille kaudu naisorganisatsioonid ja kodanikuühiskond üldiselt saaksid soolise mõõtme integreerimise protsessis osaleda ja koostööd teha;

| 45. | on seisukohal, et üheks prioriteediks peaks olema vaesuse vastu võitlemine selle põhjuseks olevate makromajandus-, rahandus-, sotsiaal- ja tööpoliitika meetmete läbivaatamise kaudu, selleks et tagada naistele majanduslik ja sotsiaalne õiglus, vaadates läbi meetodid, mida on kasutatud vaesuse määra kindlakstegemiseks, ning arendades välja strateegiad, mis edendavad tulude õiglast jagunemist, tagavad miinimumsissetuleku, inimväärsed palgad ja pensionid, loovad rohkem kvaliteetseid töökohti, kus naistele on tagatud õigused, tagavad kõikidele naistele ja tütarlastele juurdepääsu kvaliteetsetele avalikele teenustele, parandavad sotsiaalhoolekannet ja asjaomaseid seotud teenuseid, nt lastesõimed, lasteaiad, lastepäevakodud, päevakeskused, kogukonna vabaajakeskused, nn kõigi põlvkondade keskused ja perede tugikeskused, muutes need teenused kättesaadavaks kõikidele naistele, lastele ja eakatele ning keskendudes eriti eakate üksi elavate naiste abistamisele; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et üheks prioriteediks peaks olema vaesuse vastu võitlemine selle põhjuseks olevate makromajandus-, rahandus-, sotsiaal- ja tööpoliitika meetmete läbivaatamise kaudu, selleks et tagada naistele majanduslik ja sotsiaalne õiglus, vaadates läbi meetodid, mida on kasutatud vaesuse määra kindlakstegemiseks, ning arendades välja strateegiad, mis edendavad tulude õiglast jagunemist, tagavad miinimumsissetuleku, inimväärsed palgad ja pensionid, loovad rohkem kvaliteetseid töökohti, kus naistele on tagatud õigused, tagavad kõikidele naistele ja tütarlastele juurdepääsu kvaliteetsetele avalikele teenustele, parandavad sotsiaalhoolekannet ja asjaomaseid seotud teenuseid, nt lastesõimed, lasteaiad, lastepäevakodud, päevakeskused, kogukonna vabaajakeskused, nn kõigi põlvkondade keskused ja perede tugikeskused, muutes need teenused kättesaadavaks kõikidele naistele, lastele ja eakatele ning keskendudes eriti eakate üksi elavate naiste abistamisele;

| 46. | rõhutab, et kõige vaesemad naised peavad olema esmased partnerid, kes kujundavad, viivad ellu ja hindavad võrdseid võimalusi tagavat poliitikat; kutsub seetõttu ELi üles pöörama sellele erilist tähelepanu vaesuse vastu võitlemise Euroopa aasta, vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta ja Euroopa 2020. aasta strateegia kavandamisel ning rakendamisel; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et kõige vaesemad naised peavad olema esmased partnerid, kes kujundavad, viivad ellu ja hindavad võrdseid võimalusi tagavat poliitikat; kutsub seetõttu ELi üles pöörama sellele erilist tähelepanu vaesuse vastu võitlemise Euroopa aasta, vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta ja Euroopa 2020. aasta strateegia kavandamisel ning rakendamisel;

| 47. | rõhutab soolise võrdõiguslikkuse positiivset mõju majanduskasvule; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et mõned uuringud näitavad, et kui naiste tööhõivemäär, osalise tööajaga tööhõive ja tööviljakus oleksid samasugused nagu meestel, kasvaks SKP ligikaudu 30 %; |
| --- | --- |

47.

rõhutab soolise võrdõiguslikkuse positiivset mõju majanduskasvule; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et mõned uuringud näitavad, et kui naiste tööhõivemäär, osalise tööajaga tööhõive ja tööviljakus oleksid samasugused nagu meestel, kasvaks SKP ligikaudu 30 %;

| 48. | kutsub liikmesriike üles analüüsima kriisimeetmete ja tulevaste kriisist väljumise strateegiate mõju soolise võrdõiguslikkuse seisukohast; |
| --- | --- |

48.

kutsub liikmesriike üles analüüsima kriisimeetmete ja tulevaste kriisist väljumise strateegiate mõju soolise võrdõiguslikkuse seisukohast;

| 49. | kutsub komisjoni üles kaotama soolist ebavõrdsust oma pädevusvaldkondades, et tagada soopõhise diskrimineerimise puhul samal tasemel õiguskaitse, kui on diskrimineerimisel rassi alusel, ja parandama mitmekordse diskrimineerimise ohvrite õiguskaitset ning juurdepääsu õiguskaitsevahenditele; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni üles kaotama soolist ebavõrdsust oma pädevusvaldkondades, et tagada soopõhise diskrimineerimise puhul samal tasemel õiguskaitse, kui on diskrimineerimisel rassi alusel, ja parandama mitmekordse diskrimineerimise ohvrite õiguskaitset ning juurdepääsu õiguskaitsevahenditele;

| 50. | jääb arvamusele, et palgaga seotud diskrimineerimise vastu võitlemiseks on vaja kiireloomulisi meetmeid ning et selleks tuleb kas vaadata läbi kehtiv direktiiv või töötada välja valdkonnapõhised järkjärgulised kavad konkreetsete eesmärkidega – nt palgavahe vähendamine 0–5 %ni aastaks 2020, et lõpetada otsene ja kaudne diskrimineerimine, või stimuleerida kollektiivlepingute sõlmimist, võrdõiguslikkuse alaste nõustajate koolitamist, tegelemist tasustamata töö ebavõrdse osakaaluga meeste ja naiste vahel ning võrdõiguslikkuse kavade väljatöötamist ettevõtetes ja muudes töökohtades; on seisukohal, et töötasu komponentide läbipaistvus peaks olema üldine tava, et tugevdada naistöötajate seisukohta läbirääkimistel; |
| --- | --- |

50.

jääb arvamusele, et palgaga seotud diskrimineerimise vastu võitlemiseks on vaja kiireloomulisi meetmeid ning et selleks tuleb kas vaadata läbi kehtiv direktiiv või töötada välja valdkonnapõhised järkjärgulised kavad konkreetsete eesmärkidega – nt palgavahe vähendamine 0–5 %ni aastaks 2020, et lõpetada otsene ja kaudne diskrimineerimine, või stimuleerida kollektiivlepingute sõlmimist, võrdõiguslikkuse alaste nõustajate koolitamist, tegelemist tasustamata töö ebavõrdse osakaaluga meeste ja naiste vahel ning võrdõiguslikkuse kavade väljatöötamist ettevõtetes ja muudes töökohtades; on seisukohal, et töötasu komponentide läbipaistvus peaks olema üldine tava, et tugevdada naistöötajate seisukohta läbirääkimistel;

| 51. | tunneb heameelt asjaolu üle, et naiste tööhõive ELis on lähedane seatud eesmärgile 60 % aastaks 2010, kuid jääb kindlaks seisukohale, et aastaks 2020 tuleb nüüd seada ambitsioonikam eesmärk 75 %; |
| --- | --- |

51.

tunneb heameelt asjaolu üle, et naiste tööhõive ELis on lähedane seatud eesmärgile 60 % aastaks 2010, kuid jääb kindlaks seisukohale, et aastaks 2020 tuleb nüüd seada ambitsioonikam eesmärk 75 %;

| 52. | nõuab, et nõukogu, komisjon ja ELi liikmesriigid võtaksid erimeetmed, et parandada eriti kaitsetute rühmade olukorda, näiteks tagada koduvägivalla all kannatavatele sisserändajatest naistele sõltumatus, anda individualiseeritud pensioniõigus ja muid toetusi nendele naistele, kes on tööturul osalenud vähe või üldse mitte, ja korraldada kampaania, et tõsta teadlikkust transseksuaalide diskrimineerimisest ning parandada nende juurdepääsu õiguskaitsele; |
| --- | --- |

52.

nõuab, et nõukogu, komisjon ja ELi liikmesriigid võtaksid erimeetmed, et parandada eriti kaitsetute rühmade olukorda, näiteks tagada koduvägivalla all kannatavatele sisserändajatest naistele sõltumatus, anda individualiseeritud pensioniõigus ja muid toetusi nendele naistele, kes on tööturul osalenud vähe või üldse mitte, ja korraldada kampaania, et tõsta teadlikkust transseksuaalide diskrimineerimisest ning parandada nende juurdepääsu õiguskaitsele;

| 53. | toonitab, kui oluline on pidada naiste diskrimineerimise vastu võitlemisel läbirääkimisi ja kollektiivläbirääkimisi, eelkõige töö saamise, palkade, töötingimuste, karjäärivõimaluste ja väljaõppe küsimustes; |
| --- | --- |

53.

toonitab, kui oluline on pidada naiste diskrimineerimise vastu võitlemisel läbirääkimisi ja kollektiivläbirääkimisi, eelkõige töö saamise, palkade, töötingimuste, karjäärivõimaluste ja väljaõppe küsimustes;

| 54. | kutsub avalik-õiguslikke ja eraõiguslikke asutusi lisama soolise võrdõiguslikkuse kavasid oma sise-eeskirjadesse, kehtestama neis konkreetseid eesmärke lühikeses, keskmises ja pikas perspektiivis ning teostama igal aastal kokkuvõtet eesmärkide tegeliku täitmise kohta; |
| --- | --- |

54.

kutsub avalik-õiguslikke ja eraõiguslikke asutusi lisama soolise võrdõiguslikkuse kavasid oma sise-eeskirjadesse, kehtestama neis konkreetseid eesmärke lühikeses, keskmises ja pikas perspektiivis ning teostama igal aastal kokkuvõtet eesmärkide tegeliku täitmise kohta;

| 55. | avaldab kahetsust selle üle, et naised on alaesindatud otsuste tegemisel nii ärimaailmas kui ka demokraatlikes protsessides, ning rõhutab, et vaja on vastu võtta ambitsioonikamad meetmed, et suurendada naiste arvu ettevõtete juhtkondades ning kohalikes, piirkondlikes ja riiklikes valitsusasutustes ja ELi institutsioonides; |
| --- | --- |

55.

avaldab kahetsust selle üle, et naised on alaesindatud otsuste tegemisel nii ärimaailmas kui ka demokraatlikes protsessides, ning rõhutab, et vaja on vastu võtta ambitsioonikamad meetmed, et suurendada naiste arvu ettevõtete juhtkondades ning kohalikes, piirkondlikes ja riiklikes valitsusasutustes ja ELi institutsioonides;

| 56. | nõuab rohkem meetmeid, teadlikkuse tõstmist ja järelevalvet töökohtadel, et tagada naistele paremad töötingimused, pöörates tähelepanu tööajale, rasedus- ja sünnituspuhkuse ning isapuhkusega kaasnevate õiguste täitmisele, töö- ja pereelu ühitamisele, ning nõudes rasedus- ja sünnituspuhkuse laiemat kasutamist, tasulise lapsehoolduspuhkuse ja tasulise isapuhkuse kehtestamist, tasulise perepuhkuse kehtestamist muu hulgas ülalpeetavate pereliikmete eest hoolitsemiseks, meetmeid võitlemaks sooliste stereotüüpidega töö ja hoolduskohustuste jagamisel ning õiguskaitsevahendeid ülalnimetatud õiguste rikkumiste puhuks; |
| --- | --- |

56.

nõuab rohkem meetmeid, teadlikkuse tõstmist ja järelevalvet töökohtadel, et tagada naistele paremad töötingimused, pöörates tähelepanu tööajale, rasedus- ja sünnituspuhkuse ning isapuhkusega kaasnevate õiguste täitmisele, töö- ja pereelu ühitamisele, ning nõudes rasedus- ja sünnituspuhkuse laiemat kasutamist, tasulise lapsehoolduspuhkuse ja tasulise isapuhkuse kehtestamist, tasulise perepuhkuse kehtestamist muu hulgas ülalpeetavate pereliikmete eest hoolitsemiseks, meetmeid võitlemaks sooliste stereotüüpidega töö ja hoolduskohustuste jagamisel ning õiguskaitsevahendeid ülalnimetatud õiguste rikkumiste puhuks;

| 57. | toonitab sellega seoses, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse tava tuleb mõõta, tõendada ja premeerida, võttes aluseks selle, et nõuetes peab kindlasti sisalduma naiste ja meeste võrdõiguslikkus; on seisukohal, et see tuleks saavutada paindliku organisatsioonilise mudeli kasutuselevõtu abil, mille aluseks on tulemustele orienteeritud töö, mis ei ole seotud füüsilise kohalolekuga ning mis võimaldab kõikidel töötajatel, nii meestel kui ka naistel, arendada end peresõbralike teenuste ja töö korralduse raames edasi erialaselt ning teha karjääri ja saada palka vastavalt oma võimetele ja oskustele ja arvestades sotsiaalset paratamatust, mis on seotud vajadusega hoolitseda laste ja sugulaste eest; |
| --- | --- |

57.

toonitab sellega seoses, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse tava tuleb mõõta, tõendada ja premeerida, võttes aluseks selle, et nõuetes peab kindlasti sisalduma naiste ja meeste võrdõiguslikkus; on seisukohal, et see tuleks saavutada paindliku organisatsioonilise mudeli kasutuselevõtu abil, mille aluseks on tulemustele orienteeritud töö, mis ei ole seotud füüsilise kohalolekuga ning mis võimaldab kõikidel töötajatel, nii meestel kui ka naistel, arendada end peresõbralike teenuste ja töö korralduse raames edasi erialaselt ning teha karjääri ja saada palka vastavalt oma võimetele ja oskustele ja arvestades sotsiaalset paratamatust, mis on seotud vajadusega hoolitseda laste ja sugulaste eest;

| 58. | rõhutab vajadust tasakaalustada era- ja pereelu ning tööelu ning võtta ühtmoodi nii naistele kui meestele suunatud meetmeid, mis edendavad ülesannete jagamist võrdsetel alustel ning võtavad arvesse asjaolu, et seni on mehed vanemapuhkuse võimalusi ja eeliseid vähe kasutanud; |
| --- | --- |

58.

rõhutab vajadust tasakaalustada era- ja pereelu ning tööelu ning võtta ühtmoodi nii naistele kui meestele suunatud meetmeid, mis edendavad ülesannete jagamist võrdsetel alustel ning võtavad arvesse asjaolu, et seni on mehed vanemapuhkuse võimalusi ja eeliseid vähe kasutanud;

| 59. | toonitab, et tuleb soodustada stiimuleid soolise võrdõiguslikkuse edendamisele suunatud positiivsete tegevuskavade ja inimressursside poliitika arendamiseks ja rakendamiseks ettevõtete tasandil, rõhutades teadlikkuse tõstmist ja koolitustegevust edukate tavade edendamise, siirde ja kasutuselevõtu asjus organisatsioonides ja ettevõtluses; |
| --- | --- |

59.

toonitab, et tuleb soodustada stiimuleid soolise võrdõiguslikkuse edendamisele suunatud positiivsete tegevuskavade ja inimressursside poliitika arendamiseks ja rakendamiseks ettevõtete tasandil, rõhutades teadlikkuse tõstmist ja koolitustegevust edukate tavade edendamise, siirde ja kasutuselevõtu asjus organisatsioonides ja ettevõtluses;

| 60. | on arvamusel, et tuleb uurida lähemalt sellise metoodika väljatöötamise küsimust, mille abil saab analüüsida funktsioone, mis võivad tagada naiste õiguse võrdsele palgale, arendada üksikisikute ja ametite täielikku potentsiaali ning samal ajal suurendada inimväärikust kui struktuurset tegurit eesmärgiga suurendada ettevõtete tootlikkust, konkurentsivõimet ja kvaliteeti ning parandada nii mees- kui ka naistöötajate elutingimusi; |
| --- | --- |

60.

on arvamusel, et tuleb uurida lähemalt sellise metoodika väljatöötamise küsimust, mille abil saab analüüsida funktsioone, mis võivad tagada naiste õiguse võrdsele palgale, arendada üksikisikute ja ametite täielikku potentsiaali ning samal ajal suurendada inimväärikust kui struktuurset tegurit eesmärgiga suurendada ettevõtete tootlikkust, konkurentsivõimet ja kvaliteeti ning parandada nii mees- kui ka naistöötajate elutingimusi;

| 61. | rõhutab vajadust parandada lastehoiu ja ülalpeetavate isikute hooldusteenuste kättesaadavust, kvaliteeti ja võimaldatavust, tagades selle, et kõnealused teenused on kättesaadavad nii naiste kui meeste täistööaja vältel; |
| --- | --- |

61.

rõhutab vajadust parandada lastehoiu ja ülalpeetavate isikute hooldusteenuste kättesaadavust, kvaliteeti ja võimaldatavust, tagades selle, et kõnealused teenused on kättesaadavad nii naiste kui meeste täistööaja vältel;

| 62. | juhib tähelepanu sellele, et laste ja ülalpeetavate eest hoolitsemise ja nende hooldamise teenused on oluline tööhõive allikas vanematele naistele, kelle tööhõive määr praegu üks madalamaid; |
| --- | --- |

62.

juhib tähelepanu sellele, et laste ja ülalpeetavate eest hoolitsemise ja nende hooldamise teenused on oluline tööhõive allikas vanematele naistele, kelle tööhõive määr praegu üks madalamaid;

| 63. | peab vajalikuks kindlustada taskukohased hooldusteenused vähemalt 50 %le alla kolmeaastastele lastele ja muuta kasvatusteenus kättesaadavaks kõigile lastele alates kolmest aastast kuni koolieani; |
| --- | --- |

63.

peab vajalikuks kindlustada taskukohased hooldusteenused vähemalt 50 %le alla kolmeaastastele lastele ja muuta kasvatusteenus kättesaadavaks kõigile lastele alates kolmest aastast kuni koolieani;

| 64. | pooldab poliitikat ja meetmeid, mis kaotaksid naistevastase vägivalla kõigis valdkondades, edendades naiste inimõigusi, võideldes soostereotüüpide ja kõikide diskrimineerimisvormide vastu ühiskonnas ja perekonnas, sealhulgas hariduses, koolituses, meedias ja poliitikas; nõuab tungivalt võrdõiguslikkuse alase harimise poliitikat ja võrdõiguslikkuse edendamist, sh teadlikkuse tõstmise kampaaniate abil, ning elukestva õppe strateegiate ja erimeetmete edendamist naiste puhul; |
| --- | --- |

64.

pooldab poliitikat ja meetmeid, mis kaotaksid naistevastase vägivalla kõigis valdkondades, edendades naiste inimõigusi, võideldes soostereotüüpide ja kõikide diskrimineerimisvormide vastu ühiskonnas ja perekonnas, sealhulgas hariduses, koolituses, meedias ja poliitikas; nõuab tungivalt võrdõiguslikkuse alase harimise poliitikat ja võrdõiguslikkuse edendamist, sh teadlikkuse tõstmise kampaaniate abil, ning elukestva õppe strateegiate ja erimeetmete edendamist naiste puhul;

| 65. | toetab tööhõive ja sotsiaalpoliitika nõukogu järeldusi naistevastase vägivalla kaotamise kohta ning rõhutab, kui oluline on komisjoni võetud kohustus viia ellu aktiivsemat poliitikat võitemisel naistevastase vägivallaga; kutsub komisjoni üles alustama konsulteerimist direktiivi küsimuses, mis käsitleks võitlemist naiste vastu suunatud vägivalla vastu ning milles esitataks muu hulgas need jõupingutused, mida liikmesriigid peavad kohustuslikus korras tegema, et võidelda naistevastase vägivallaga; |
| --- | --- |

65.

toetab tööhõive ja sotsiaalpoliitika nõukogu järeldusi naistevastase vägivalla kaotamise kohta ning rõhutab, kui oluline on komisjoni võetud kohustus viia ellu aktiivsemat poliitikat võitemisel naistevastase vägivallaga; kutsub komisjoni üles alustama konsulteerimist direktiivi küsimuses, mis käsitleks võitlemist naiste vastu suunatud vägivalla vastu ning milles esitataks muu hulgas need jõupingutused, mida liikmesriigid peavad kohustuslikus korras tegema, et võidelda naistevastase vägivallaga;

| 66. | rõhutab vajadust viia läbi kõiki ELi liikmesriike hõlmav ühistel meetoditel põhinev ulatuslik uuring, et teha kindlaks probleemi tegelik ulatus; juhib tähelepanu olulisele tööle, mida kõnealuses valdkonnas teeb soolise vägivalla järelevalvekeskus, mis kogub kvaliteetset statistikat, mille alusel võtta poliitilisi meetmeid selle ühiskonna pahe vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

66.

rõhutab vajadust viia läbi kõiki ELi liikmesriike hõlmav ühistel meetoditel põhinev ulatuslik uuring, et teha kindlaks probleemi tegelik ulatus; juhib tähelepanu olulisele tööle, mida kõnealuses valdkonnas teeb soolise vägivalla järelevalvekeskus, mis kogub kvaliteetset statistikat, mille alusel võtta poliitilisi meetmeid selle ühiskonna pahe vastu võitlemiseks;

| 67. | rõhutab vajadust pöörata täit tähelepanu nende naiste olukorrale, kes töötavad koos abikaasaga põllumajandus-, käsitöö-, kaubandus- või kalandussektoris, ja väikestele pereettevõtetele, kus naised on kaitsetumas olukorras kui mehed, nähes ette uued meetmed, mis kaitseksid emadust, kaotaksid kaudse diskrimineerimise, tagaksid sotsiaalkaitse ja -kindlustuse ning muud naiste õigused, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtja staatuses naiste jaoks; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et oluline on arendada ühisomandi õiguslikku mõistet, et tagada naiste õiguste täielik tunnustamine põllumajandussektoris, asjakohane kaitse sotsiaalkindlustuse valdkonnas ja nende töö tunnustamine; |
| --- | --- |

67.

rõhutab vajadust pöörata täit tähelepanu nende naiste olukorrale, kes töötavad koos abikaasaga põllumajandus-, käsitöö-, kaubandus- või kalandussektoris, ja väikestele pereettevõtetele, kus naised on kaitsetumas olukorras kui mehed, nähes ette uued meetmed, mis kaitseksid emadust, kaotaksid kaudse diskrimineerimise, tagaksid sotsiaalkaitse ja -kindlustuse ning muud naiste õigused, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtja staatuses naiste jaoks; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et oluline on arendada ühisomandi õiguslikku mõistet, et tagada naiste õiguste täielik tunnustamine põllumajandussektoris, asjakohane kaitse sotsiaalkindlustuse valdkonnas ja nende töö tunnustamine;

| 68. | rõhutab stereotüüpide vastu võitlemise olulisust kõikides eluvaldkondades ja -etappides, sest stereotüübid on üks püsivaimaid meeste ja naiste ebavõrdsuse põhjusi, mõjutades nende valikuid hariduse, koolituse ja tööhõive alal, vastutuse jagunemist kodutöödes ja pereelus, osalemist avalikus elus, osalemist ja esindatust vastutavatel töökohtadel ning tööalaseid valikuid; |
| --- | --- |

68.

rõhutab stereotüüpide vastu võitlemise olulisust kõikides eluvaldkondades ja -etappides, sest stereotüübid on üks püsivaimaid meeste ja naiste ebavõrdsuse põhjusi, mõjutades nende valikuid hariduse, koolituse ja tööhõive alal, vastutuse jagunemist kodutöödes ja pereelus, osalemist avalikus elus, osalemist ja esindatust vastutavatel töökohtadel ning tööalaseid valikuid;

| 69. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike rõhutama võitlust mitmekordse diskrimineerimise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ning tervishoiualase ebavõrdsuse vastu; |
| --- | --- |

69.

kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike rõhutama võitlust mitmekordse diskrimineerimise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ning tervishoiualase ebavõrdsuse vastu;

| 70. | on seisukohal, et maksustamis- ja sotsiaalkaitsesüsteemid tuleb läbi vaadata, et õigusi individualiseerida, tagada võrdsed pensioniõigused ja kõrvaldada stiimulid, mis töötavad naiste töö- ja ühiskonnaelus osalemise vastu, nagu nt ühine maksustamine või see, et toetused ülalpeetavate eest hoolitsemiseks on seotud sellega, et naised ei tööta; |
| --- | --- |

70.

on seisukohal, et maksustamis- ja sotsiaalkaitsesüsteemid tuleb läbi vaadata, et õigusi individualiseerida, tagada võrdsed pensioniõigused ja kõrvaldada stiimulid, mis töötavad naiste töö- ja ühiskonnaelus osalemise vastu, nagu nt ühine maksustamine või see, et toetused ülalpeetavate eest hoolitsemiseks on seotud sellega, et naised ei tööta;

| 71. | tuletab meelde oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni ja rõhutab, kui tähtis on, et kõikidel naistel oleks kontroll oma seksuaal- ja reproduktiivõiguste üle; |
| --- | --- |

71.

tuletab meelde oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni ja rõhutab, kui tähtis on, et kõikidel naistel oleks kontroll oma seksuaal- ja reproduktiivõiguste üle;

| 72. | rõhutab, et oluline on võtta ennetavaid meetmeid naiste seksuaal- ja reproduktiivtervise tagamiseks; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et oluline on võtta ennetavaid meetmeid naiste seksuaal- ja reproduktiivtervise tagamiseks;

| 73. | rõhutab vajadust muuta soovahetuse protseduurid transseksuaalidele kättesaadavaks ning tagada nende rahastamine riiklikest tervishoiusüsteemidest; |
| --- | --- |

73.

rõhutab vajadust muuta soovahetuse protseduurid transseksuaalidele kättesaadavaks ning tagada nende rahastamine riiklikest tervishoiusüsteemidest;

| 74. | toonitab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata etnilistesse vähemustesse kuuluvate naiste olukorrale, sealhulgas sisserändajatest naistele, ja kehtestada asjakohased meetmed nende toetamiseks naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kontekstis; |
| --- | --- |

74.

toonitab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata etnilistesse vähemustesse kuuluvate naiste olukorrale, sealhulgas sisserändajatest naistele, ja kehtestada asjakohased meetmed nende toetamiseks naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kontekstis;

| 75. | nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon konsulteeriks tulevase Euroopa Liidu naiste õiguste harta koostamisega seoses Euroopa Parlamendiga, eriti naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoniga; |
| --- | --- |

75.

nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon konsulteeriks tulevase Euroopa Liidu naiste õiguste harta koostamisega seoses Euroopa Parlamendiga, eriti naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoniga;

| 76. | on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleb pöörata arengule, rahule ja naiste solidaarsusele kogu maailmas, eriti ebaõigluse, diskrimineerimise, nälja, vaesuse, inimkaubanduse ja mis tahes vormis vägivalla ohvrite puhul; on arvamusel, et jätkuv konsulteerimine naiste organisatsioonidega ja kodanikuühiskonnaga laiemalt ning koostöö valitsusväliste organisatsioonidega sellise poliitikaga seotud küsimustes, mis avaldab otsest või kaudset mõju soolisele võrdõiguslikkusele, tagavad laiapõhjalise sotsiaalse konsensuse; |
| --- | --- |

76.

on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleb pöörata arengule, rahule ja naiste solidaarsusele kogu maailmas, eriti ebaõigluse, diskrimineerimise, nälja, vaesuse, inimkaubanduse ja mis tahes vormis vägivalla ohvrite puhul; on arvamusel, et jätkuv konsulteerimine naiste organisatsioonidega ja kodanikuühiskonnaga laiemalt ning koostöö valitsusväliste organisatsioonidega sellise poliitikaga seotud küsimustes, mis avaldab otsest või kaudset mõju soolisele võrdõiguslikkusele, tagavad laiapõhjalise sotsiaalse konsensuse;

| 77. | rõhutab, et sooline mõõde ja võitlus soopõhise vägivalla vastu tuleb integreerida ELi välis- ja arengukoostööpoliitikasse; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et sooline mõõde ja võitlus soopõhise vägivalla vastu tuleb integreerida ELi välis- ja arengukoostööpoliitikasse;

| 78. | toonitab, et ELi uus soolise võrdõiguslikkuse strateegia ja seda täiendavad institutsioonilised mehhanismid peavad olema tihedalt seotud naiste õiguste üldise tegevuskavaga; märgib, et see hõlmab koostööd ÜRO uue soolise võrdõiguslikkuse üksusega, milles peaks olema ühendatud poliitika ja operatiivtegevus, ning selle toetamist, ja palub ELil tagada, et uuele üksusele antakse kohapeal tegutsemiseks märkimisväärseid rahalisi vahendeid ja inimressursse ning et seda juhiks ÜRO peasekretäri asetäitja soolise võrdõiguslikkuse küsimustes; |
| --- | --- |

78.

toonitab, et ELi uus soolise võrdõiguslikkuse strateegia ja seda täiendavad institutsioonilised mehhanismid peavad olema tihedalt seotud naiste õiguste üldise tegevuskavaga; märgib, et see hõlmab koostööd ÜRO uue soolise võrdõiguslikkuse üksusega, milles peaks olema ühendatud poliitika ja operatiivtegevus, ning selle toetamist, ja palub ELil tagada, et uuele üksusele antakse kohapeal tegutsemiseks märkimisväärseid rahalisi vahendeid ja inimressursse ning et seda juhiks ÜRO peasekretäri asetäitja soolise võrdõiguslikkuse küsimustes;

| 79. | Lisab, et Euroopa Liidu uus soolise võrdõiguslikkuse strateegia ja seda täiendavad institutsioonilised mehhanismid peaksid selgelt hõlmama ka soolist identiteeti ja olema suunatud võitlusele diskrimineerimise vastu soovahetuse alusel; |
| --- | --- |

79.

Lisab, et Euroopa Liidu uus soolise võrdõiguslikkuse strateegia ja seda täiendavad institutsioonilised mehhanismid peaksid selgelt hõlmama ka soolist identiteeti ja olema suunatud võitlusele diskrimineerimise vastu soovahetuse alusel;

| 80. | nõuab, et järgitaks parlamendi hiljutisi, 10. veebruari 2010. aasta resolutsioone inimkaubanduse tõkestamise kohta ja soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

80.

nõuab, et järgitaks parlamendi hiljutisi, 10. veebruari 2010. aasta resolutsioone inimkaubanduse tõkestamise kohta ja soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus;

*

* *

| 81. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

81.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  EÜT C 59, 23.2.2001, lk 258.

(2)  ELT C 320E, 15.12.2005, lk 247.

(3)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(4)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 75.

(5)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 118.

(6)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 56.

(7)  ELT C 41 E, 19.2.2009, lk 73.

(8)  ELT C 66 E, 20.3.2009, lk 57.

(9)  ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 35.

(10)  ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 21.

(11)  EÜT C 77, 14.3.1994, lk 43.

(12)  ELT C 233 E, 28.9.2006, lk 130.

(13)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 31.

(14)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 16.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0098.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0018.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0021.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/99 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/99

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Sport, eelkõige sportlaste esindajad

P7_TA(2010)0233

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon mängijate esindajate kohta spordis

2011/C 236 E/14

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni profijalgpalli tuleviku kohta Euroopas (1);

võttes arvesse oma 8. mai 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Komisjoni sporti käsitleva valge raamatu kohta (2);

võttes arvesse valget raamatut spordi kohta (KOM(2007)0391);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 165;

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 26. jaanuari 2005. aasta otsust (3);

võttes arvesse 10. märtsil 2010 komisjonile esitatud küsimust spordi, täpsemalt mängijate esindajate kohta (O-0032/2010 – B7–0308/2010);

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| 1. | tuletab meelde, et oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsioonis profijalgpalli tuleviku kohta Euroopas kutsus parlament komisjoni üles toetama jalgpalli juhtivorganite jõupingutusi mängijate esindajatega seotud küsimuste reguleerimiseks, vajadusel esitades ettepaneku võtta vastu esindajaid käsitlev direktiiv; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsioonis profijalgpalli tuleviku kohta Euroopas kutsus parlament komisjoni üles toetama jalgpalli juhtivorganite jõupingutusi mängijate esindajatega seotud küsimuste reguleerimiseks, vajadusel esitades ettepaneku võtta vastu esindajaid käsitlev direktiiv;

| 2. | peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni tellitud uurimust mängijate esindajate kohta Euroopa Liidus, mille tulemused on nüüd saadaval; |
| --- | --- |

2.

peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni tellitud uurimust mängijate esindajate kohta Euroopa Liidus, mille tulemused on nüüd saadaval;

| 3. | väljendab erilist muret uurimuse tulemuste pärast spordiga seotud kuritegeliku tegevuse osas (viidatakse juhtumitele, kus sporti on mõjutanud organiseeritud kuritegevus ning sellega on seotud mängijate esindajate tegevus); avaldab veendumust, et selline asjaolu kahjustab spordi mainet, usaldusväärsust ja rolli ühiskonnas; |
| --- | --- |

3.

väljendab erilist muret uurimuse tulemuste pärast spordiga seotud kuritegeliku tegevuse osas (viidatakse juhtumitele, kus sporti on mõjutanud organiseeritud kuritegevus ning sellega on seotud mängijate esindajate tegevus); avaldab veendumust, et selline asjaolu kahjustab spordi mainet, usaldusväärsust ja rolli ühiskonnas;

| 4. | võtab teadmiseks uurimuse järelduse, et mängijate esindajad on keskse tähtsusega rahavoogudes, mis on tihti läbipaistmatud ning seetõttu esindajatel rohkem võimalusi ebaseaduslikuks tegevuseks; peab tervitatavaks mõne klubi ja juhtivorgani algatust suurendada rahaliste tehingute läbipaistvust; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks uurimuse järelduse, et mängijate esindajad on keskse tähtsusega rahavoogudes, mis on tihti läbipaistmatud ning seetõttu esindajatel rohkem võimalusi ebaseaduslikuks tegevuseks; peab tervitatavaks mõne klubi ja juhtivorgani algatust suurendada rahaliste tehingute läbipaistvust;

| 5. | märgib, et uurimuses juhitakse tähelepanu asjaolule, et eelkõige meeskonnaspordis on sportlaste üleviimise süsteemid juba loomu poolest läbipaistmatud ning see annab võimaluse ebaseaduslikuks tegevuseks, millega on seotud nii esindajad, klubid kui ka mängijad; |
| --- | --- |

5.

märgib, et uurimuses juhitakse tähelepanu asjaolule, et eelkõige meeskonnaspordis on sportlaste üleviimise süsteemid juba loomu poolest läbipaistmatud ning see annab võimaluse ebaseaduslikuks tegevuseks, millega on seotud nii esindajad, klubid kui ka mängijad;

| 6. | rõhutab, et noored mängijad on eriti kaitsetud ning nendest võivad saada inimkaubanduse ohvrid; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et noored mängijad on eriti kaitsetud ning nendest võivad saada inimkaubanduse ohvrid;

| 7. | rõhutab mängijate esindajate ja klubide erilist vastutust eelkõige noorte mängijate ees ning seetõttu kutsub mõlemaid osapooli üles seda vastutust kandma, eriti seoses noorte mängijate hariduse ja kutseõppega; |
| --- | --- |

7.

rõhutab mängijate esindajate ja klubide erilist vastutust eelkõige noorte mängijate ees ning seetõttu kutsub mõlemaid osapooli üles seda vastutust kandma, eriti seoses noorte mängijate hariduse ja kutseõppega;

| 8. | pöörab erilist tähelepanu uurimuses esitatud järeldusele, et spordiföderatsioonide eeskirjad esindajaid kohta on eelkõige mõeldud juurdepääsu kontrollimiseks sellele kutsealale ning sellega tegelemise reguleerimiseks, kuid föderatsioonide järelevalve- ja sanktsioneerimisvolitused on piiratud, sest neil puuduvad igasugused vahendid kontrolli rakendamiseks või otseste meetmete võtmiseks selliste spordiesindajate suhtes, kes ei ole nende juures registreeritud; samuti ei ole neil õigust määrata tsiviil- ega kriminaalkaristusi; |
| --- | --- |

8.

pöörab erilist tähelepanu uurimuses esitatud järeldusele, et spordiföderatsioonide eeskirjad esindajaid kohta on eelkõige mõeldud juurdepääsu kontrollimiseks sellele kutsealale ning sellega tegelemise reguleerimiseks, kuid föderatsioonide järelevalve- ja sanktsioneerimisvolitused on piiratud, sest neil puuduvad igasugused vahendid kontrolli rakendamiseks või otseste meetmete võtmiseks selliste spordiesindajate suhtes, kes ei ole nende juures registreeritud; samuti ei ole neil õigust määrata tsiviil- ega kriminaalkaristusi;

| 9. | nõustub spordi juhtivorganite ja spordi valdkonna huvirühmadega, et spordi ning spordi vallas tegutsejate aususe ja usaldusväärsuse probleemide osas tuleb võtta meetmeid; |
| --- | --- |

9.

nõustub spordi juhtivorganite ja spordi valdkonna huvirühmadega, et spordi ning spordi vallas tegutsejate aususe ja usaldusväärsuse probleemide osas tuleb võtta meetmeid;

| 10. | usub, et olemasoleva FIFA mängijate esindajate litsentsimise süsteemi kaotamine ilma selle asemele tugevat alternatiivset süsteemi loomata ei ole sobiv viis mängijate esindajate probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

10.

usub, et olemasoleva FIFA mängijate esindajate litsentsimise süsteemi kaotamine ilma selle asemele tugevat alternatiivset süsteemi loomata ei ole sobiv viis mängijate esindajate probleemi lahendamiseks;

| 11. | avaldab heameelt spordi juhtivorganite jõupingutuste üle, et saavutada rahavoogude suurem läbipaistvus ja järelevalve selle üle; |
| --- | --- |

11.

avaldab heameelt spordi juhtivorganite jõupingutuste üle, et saavutada rahavoogude suurem läbipaistvus ja järelevalve selle üle;

| 12. | palub nõukogul parandada koordineeritust võitluses kuritegeliku tegevuse vastu (kaasa arvatud rahapesu, matšide tulemustega manipuleerimine ja inimkaubandus), mis on seotud mängijate esindajate tegevusega; |
| --- | --- |

12.

palub nõukogul parandada koordineeritust võitluses kuritegeliku tegevuse vastu (kaasa arvatud rahapesu, matšide tulemustega manipuleerimine ja inimkaubandus), mis on seotud mängijate esindajate tegevusega;

| 13. | viitab eelnimetatud otsusele kohtuasjas T-193/02, kus kohus sedastas, et mängijate esindajate tegevuse reguleerimine, mida loetakse majandustegevuse kontrollimiseks ning mis puudutab põhivabadusi, jääb põhimõtteliselt riigiasutuste pädevusse; |
| --- | --- |

13.

viitab eelnimetatud otsusele kohtuasjas T-193/02, kus kohus sedastas, et mängijate esindajate tegevuse reguleerimine, mida loetakse majandustegevuse kontrollimiseks ning mis puudutab põhivabadusi, jääb põhimõtteliselt riigiasutuste pädevusse;

| 14. | tuletab meelde, et samas kohtuotsuses tunnistas kohus, et spordiföderatsioonidel nagu FIFA on õigus reguleerida mängijate esindajate kutseala, kui seda tehakse esindajate ametialase ja eetilise taseme tõstmiseks mängijate kaitse eesmärgil ning reguleerimist ei kasutata konkurentsivastaselt; tuletab meelde, et mängijate esindajatel puudub kollektiivne kutsealane organisatsioon ning liikmesriikide tasandil on see kutseala väga vähe reguleeritud; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et samas kohtuotsuses tunnistas kohus, et spordiföderatsioonidel nagu FIFA on õigus reguleerida mängijate esindajate kutseala, kui seda tehakse esindajate ametialase ja eetilise taseme tõstmiseks mängijate kaitse eesmärgil ning reguleerimist ei kasutata konkurentsivastaselt; tuletab meelde, et mängijate esindajatel puudub kollektiivne kutsealane organisatsioon ning liikmesriikide tasandil on see kutseala väga vähe reguleeritud;

| 15. | on veendunud, et tegevuse piiriülese iseloomu ja spordile kohaldatavate siseriiklike eeskirjade erinevuse tõttu saab tõhusat kontrolli rakendada ja sanktsioone jõustada ainult spordi juhtivorganite ja riiklike asutuste ühiste jõupingutustega; |
| --- | --- |

15.

on veendunud, et tegevuse piiriülese iseloomu ja spordile kohaldatavate siseriiklike eeskirjade erinevuse tõttu saab tõhusat kontrolli rakendada ja sanktsioone jõustada ainult spordi juhtivorganite ja riiklike asutuste ühiste jõupingutustega;

| 16. | märgib, et kuigi mängijate esindajate tegevus on mõnel alal ulatuslikult reguleeritud nii rahvusvahelisel kui ka siseriiklikul tasandil, on mängijate esindajate kohta vastu võetud eraldi seadusi ainult vähestes liikmesriikides; |
| --- | --- |

16.

märgib, et kuigi mängijate esindajate tegevus on mõnel alal ulatuslikult reguleeritud nii rahvusvahelisel kui ka siseriiklikul tasandil, on mängijate esindajate kohta vastu võetud eraldi seadusi ainult vähestes liikmesriikides;

| 17. | usub, et arvestades mängijate esindajatele kohaldatavate eeskirjade mitmekesisust, on selles küsimuses vaja ühtset üleeuroopalist lähenemisviisi, et vältida ebaselgest reguleerimisest põhjustatud seaduselünki ning tagada asjakohane järelevalve ja kontroll esindajate tegevuse üle; |
| --- | --- |

17.

usub, et arvestades mängijate esindajatele kohaldatavate eeskirjade mitmekesisust, on selles küsimuses vaja ühtset üleeuroopalist lähenemisviisi, et vältida ebaselgest reguleerimisest põhjustatud seaduselünki ning tagada asjakohane järelevalve ja kontroll esindajate tegevuse üle;

| 18. | kordab oma nõudmist käivitada ELi algatus mängijate esindajate tegevuse kohta järgnevate eesmärkidega:






  — | ranged standardid ja läbivaatuskriteeriumid, enne kui kellelgi võimaldatakse tegutseda mängijate esindajana; |
| --- | --- | --- |

18.

kordab oma nõudmist käivitada ELi algatus mängijate esindajate tegevuse kohta järgnevate eesmärkidega:

—

ranged standardid ja läbivaatuskriteeriumid, enne kui kellelgi võimaldatakse tegutseda mängijate esindajana;

| — | esindajate tehingute läbipaistvus; |
| --- | --- |

—

esindajate tehingute läbipaistvus;

| — | keeld tasustada mängijate esindajaid alaealiste üleviimise eest; |
| --- | --- |

—

keeld tasustada mängijate esindajaid alaealiste üleviimise eest;

| — | agentide lepingute ühtlustatud miinimumstandardid; |
| --- | --- |

—

agentide lepingute ühtlustatud miinimumstandardid;

| — | tõhus järelevalve- ja distsiplinaarsüsteem; |
| --- | --- |

—

tõhus järelevalve- ja distsiplinaarsüsteem;

| — | kogu ELi hõlmava esindajate litsentsimissüsteemi ja esindajate registri juurutamine; |
| --- | --- |

—

kogu ELi hõlmava esindajate litsentsimissüsteemi ja esindajate registri juurutamine;

| — | kahekordse esindamise lõpetamine; |
| --- | --- |

—

kahekordse esindamise lõpetamine;

| — | järkjärguline tasustamine, mis sõltub lepingu täitmisest; |
| --- | --- |

—

järkjärguline tasustamine, mis sõltub lepingu täitmisest;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile.

---

(1)  ELT C 27 E, 31.1.2008, lk 232.

(2)  ELT C 271 E, 12.11.2009, lk 51.

(3)  Kohtuasi T-193/02 Laurent Piau v. komisjon [2005] ECR I-00209.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/101 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/101

---

Neljapäev, 17. juuni 2010ELi ja Venemaa tippkohtumise järeldused

P7_TA(2010)0234

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon ELi ja Venemaa tippkohtumise (31. mai – 1. juuni 2010) järelduste kohta

2011/C 236 E/15

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Venemaa Föderatsiooni vahelist kehtivat partnerlus- ja koostöölepingut (1) ning 2008. aastal alustatud läbirääkimisi ELi ja Venemaa vahelise uue lepingu sõlmimiseks;

võttes arvesse 31. mail 2003. aastal Peterburis toimunud ELi ja Venemaa 11. tippkohtumise järel tehtud ühisavalduses püstitatud ELi ja Venemaa ühist eesmärki luua ühine majandusruum, ühine vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, ühine välisjulgeolekualase koostöö ruum ning ühine teadus- ja haridusruum, mis hõlmab ka kultuuriküsimusi (nn neli ühist ruumi);

võttes arvesse oma varasemaid Venemaad ning ELi ja Venemaa suhteid käsitlevaid raporteid ja resolutsioone, eriti 12. novembri 2009. aasta resolutsiooni ettevalmistuste kohta 18. novembril 2009 Stockholmis toimuvaks ELi ja Venemaa tippkohtumiseks, (2)17. septembri 2009. aasta resolutsiooni inimõiguste aktivistide mõrvade kohta Venemaal (3) ja 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni energiavarustuse kindluse välisaspektide kohta (4);

võttes arvesse ELi ja Venemaa inimõigustealaseid konsultatsioone;

võttes arvesse 31. mail – 1. juunil 2010 Rostovis Doni ääres toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumisel allkirjastatud kokkuleppeid ja tehtud ühisavaldusi;

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et EL on jätkuvalt pühendunud ELi ja Venemaa suhete edasisele süvendamisele ja arendamisele, mida kinnitab ELi võetud kohustus teha tõsiseid jõupingutusi läbirääkimiste pidamiseks uue raamlepingu üle, mille eesmärk on ELi ja Venemaa suhteid edasi arendada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on jätkuvalt pühendunud ELi ja Venemaa suhete edasisele süvendamisele ja arendamisele, mida kinnitab ELi võetud kohustus teha tõsiseid jõupingutusi läbirääkimiste pidamiseks uue raamlepingu üle, mille eesmärk on ELi ja Venemaa suhteid edasi arendada;

| B. | arvestades, et EL ja Venemaa, kes on ÜRO Julgeolekunõukogu liige, vastutavad ühiselt stabiilsuse säilitamise eest maailmas, ning arvestades, et tõhustatud koostöö ja heanaaberlikud suhted ELi ja Venemaa vahel on eriti olulised Euroopa stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu seisukohast; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL ja Venemaa, kes on ÜRO Julgeolekunõukogu liige, vastutavad ühiselt stabiilsuse säilitamise eest maailmas, ning arvestades, et tõhustatud koostöö ja heanaaberlikud suhted ELi ja Venemaa vahel on eriti olulised Euroopa stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu seisukohast;

| C. | arvestades, et strateegilise partnerluse lepingu sõlmimine ELi ja Venemaa Föderatsiooni vahel on kahe partneri koostöö edasise arendamise ja tõhustamise seisukohast endiselt ülimalt tähtis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et strateegilise partnerluse lepingu sõlmimine ELi ja Venemaa Föderatsiooni vahel on kahe partneri koostöö edasise arendamise ja tõhustamise seisukohast endiselt ülimalt tähtis;

| D. | arvestades, et suhetes Venemaa Föderatsiooniga on oluline, et EL oleks oma seisukohtades üksmeelne, näitaks üles solidaarsust ja ühtsust ning et need suhted rajaneksid vastastikustel huvidel ja ühistel väärtustel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et suhetes Venemaa Föderatsiooniga on oluline, et EL oleks oma seisukohtades üksmeelne, näitaks üles solidaarsust ja ühtsust ning et need suhted rajaneksid vastastikustel huvidel ja ühistel väärtustel;

| E. | arvestades, et ELi ja Venemaa majandus- ja kaubandussuhted on tõend suurenevast vastastikusest sõltuvusest, mis nõuab püsiva kasvu tagamiseks ühist pingutust ja kohustuste võtmist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi ja Venemaa majandus- ja kaubandussuhted on tõend suurenevast vastastikusest sõltuvusest, mis nõuab püsiva kasvu tagamiseks ühist pingutust ja kohustuste võtmist;

| F. | arvestades, et Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) liikmena on Venemaa võtnud endale kohustuse kaitsta ja edendada inimõigusi, põhivabadusi ja õigusriigi põhimõtet ning austada oma Euroopas asuvate naaberriikide suveräänsust; arvestades, et ELi ja Venemaa suhetes on viimastel aastatel olnud mitmeid tõsiseid probleeme, eriti seoses murega demokraatia ja inimõiguste olukorra pärast Venemaal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) liikmena on Venemaa võtnud endale kohustuse kaitsta ja edendada inimõigusi, põhivabadusi ja õigusriigi põhimõtet ning austada oma Euroopas asuvate naaberriikide suveräänsust; arvestades, et ELi ja Venemaa suhetes on viimastel aastatel olnud mitmeid tõsiseid probleeme, eriti seoses murega demokraatia ja inimõiguste olukorra pärast Venemaal;

| G. | arvestades, et Venemaa ühinemine Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) aitaks tunduvalt parandada Venemaa ja ELi majandussuhteid, tingimusel et Venemaa võtab siduva kohustuse täita ja rakendada täielikult WTO kohustusi, ning sillutaks teed partneritevahelisele sügava ja ulatusliku majandusintegratsiooni kokkuleppele, mis põhineb tõelisel vastastikkusel, samuti arvestades, et Venemaa moodustas 1. jaanuaril 2010 tolliliidu Kasahstani ja Valgevenega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Venemaa ühinemine Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) aitaks tunduvalt parandada Venemaa ja ELi majandussuhteid, tingimusel et Venemaa võtab siduva kohustuse täita ja rakendada täielikult WTO kohustusi, ning sillutaks teed partneritevahelisele sügava ja ulatusliku majandusintegratsiooni kokkuleppele, mis põhineb tõelisel vastastikkusel, samuti arvestades, et Venemaa moodustas 1. jaanuaril 2010 tolliliidu Kasahstani ja Valgevenega;

| H. | arvestades, et uue strateegilise relvastuse vähendamise lepingu (START) allkirjastamine Venemaa Föderatsiooni ja USA vahel 8. aprillil 2010 ning lähenemine tuumarelva leviku tõkestamise ja Iraani, Lähis-Ida rahuprotsessi ning Afganistani ja Pakistani küsimuses näitab, et välis- ja julgeolekusuhete eri aspektides on Venemaaga peetava dialoogi õhkkond paranenud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et uue strateegilise relvastuse vähendamise lepingu (START) allkirjastamine Venemaa Föderatsiooni ja USA vahel 8. aprillil 2010 ning lähenemine tuumarelva leviku tõkestamise ja Iraani, Lähis-Ida rahuprotsessi ning Afganistani ja Pakistani küsimuses näitab, et välis- ja julgeolekusuhete eri aspektides on Venemaaga peetava dialoogi õhkkond paranenud;

| I. | arvestades, et viisavaba režiimi kehtestamiseks on olemas selged ja objektiivsed kriteeriumid; arvestades, et ELi ja Venemaa kodanike õigustatud huvi on, et neile oleks tagatud liikumisvabadus nii oma riigi piirides kui ka üle riigipiiride, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et viisavaba režiimi kehtestamiseks on olemas selged ja objektiivsed kriteeriumid; arvestades, et ELi ja Venemaa kodanike õigustatud huvi on, et neile oleks tagatud liikumisvabadus nii oma riigi piirides kui ka üle riigipiiride,

| 1. | kinnitab veel kord veendumust, et Venemaa jääb pikaajalise koostöö arendamisel üheks ELi kõige tähtsamaks partneriks ning nad peavad tegema koostööd ühiste probleemide lahendamisel tasakaalustatud ja tulemustele suunatud viisil, mis põhineb demokraatial ja õigusriigi põhimõttel, ning et ELil on Venemaaga peale majanduslike ja kaubanduslike ühishuvide ka ühine eesmärk teha tihedat koostööd nii ülemaailmsel tasandil kui ka ühiste naaberriikidega rahvusvahelise õiguse alusel; |
| --- | --- |

1.

kinnitab veel kord veendumust, et Venemaa jääb pikaajalise koostöö arendamisel üheks ELi kõige tähtsamaks partneriks ning nad peavad tegema koostööd ühiste probleemide lahendamisel tasakaalustatud ja tulemustele suunatud viisil, mis põhineb demokraatial ja õigusriigi põhimõttel, ning et ELil on Venemaaga peale majanduslike ja kaubanduslike ühishuvide ka ühine eesmärk teha tihedat koostööd nii ülemaailmsel tasandil kui ka ühiste naaberriikidega rahvusvahelise õiguse alusel;

| 2. | kutsub ELi ja Venemaad üles intensiivistama läbirääkimisi uue partnerlus- ja koostöölepingu üle ning kinnitab oma tugevat toetust ulatuslikule, laiahaardelisele ja õiguslikult siduvale lepingule, mis ei käsitle üksnes majanduskoostööd, vaid hõlmab lahutamatute osadena ka demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiliste inimõiguste kaitset; võtab teadmiseks moderniseerimispartnerluse lepingu, mis peaks hõlmama nii majandus- kui ühiskonnaküsimusi; toetab Venemaa majanduse ning ELi ja Venemaa kaubandussuhete mitmekesistamist; kutsub komisjoni ja Venemaa valitsust üles moderniseerimispartnerlust üksikasjalikumalt edasi arendama; rõhutab vajadust töötada kiiresti välja konkreetne tööplaan kooskõlas ELi ja Venemaa nelja ühise ruumi osas juba saavutatud tulemustega; rõhutab, et on oluline tagada kohtusüsteemi tõhus toimimine ja tugevdada korruptsioonivastast võitlust; |
| --- | --- |

2.

kutsub ELi ja Venemaad üles intensiivistama läbirääkimisi uue partnerlus- ja koostöölepingu üle ning kinnitab oma tugevat toetust ulatuslikule, laiahaardelisele ja õiguslikult siduvale lepingule, mis ei käsitle üksnes majanduskoostööd, vaid hõlmab lahutamatute osadena ka demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiliste inimõiguste kaitset; võtab teadmiseks moderniseerimispartnerluse lepingu, mis peaks hõlmama nii majandus- kui ühiskonnaküsimusi; toetab Venemaa majanduse ning ELi ja Venemaa kaubandussuhete mitmekesistamist; kutsub komisjoni ja Venemaa valitsust üles moderniseerimispartnerlust üksikasjalikumalt edasi arendama; rõhutab vajadust töötada kiiresti välja konkreetne tööplaan kooskõlas ELi ja Venemaa nelja ühise ruumi osas juba saavutatud tulemustega; rõhutab, et on oluline tagada kohtusüsteemi tõhus toimimine ja tugevdada korruptsioonivastast võitlust;

| 3. | kiidab heaks salastatud teabe kaitset käsitleva protokolli allkirjastamise ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja Venemaa välisministri Sergei Lavrovi ühisavalduse Gaza kohta; |
| --- | --- |

3.

kiidab heaks salastatud teabe kaitset käsitleva protokolli allkirjastamise ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja Venemaa välisministri Sergei Lavrovi ühisavalduse Gaza kohta;

| 4. | on rahul, et esimene ELi ja Venemaa tippkohtumine pärast Lissaboni lepingu jõustumist toimus konstruktiivses õhkkonnas ja sellel saavutati osalist edu; |
| --- | --- |

4.

on rahul, et esimene ELi ja Venemaa tippkohtumine pärast Lissaboni lepingu jõustumist toimus konstruktiivses õhkkonnas ja sellel saavutati osalist edu;

| 5. | avaldab uuesti toetust Venemaa eesmärgile ühineda WTOga, mis aitaks Venemaal meelitada riiki rohkem välisinvesteeringuid ja mitmekesistada majandust; on arvamusel, et tõsiasi, et Venemaa moodustas tolliliidu Valgevene ja Kasahstaniga, võib tekitada lisatakistusi Venemaa Föderatsiooni liitumisele WTOga; rõhutab, et kõigist protektsionistlikest meetmetest loobumine on WTOga liitumise eeltingimus; |
| --- | --- |

5.

avaldab uuesti toetust Venemaa eesmärgile ühineda WTOga, mis aitaks Venemaal meelitada riiki rohkem välisinvesteeringuid ja mitmekesistada majandust; on arvamusel, et tõsiasi, et Venemaa moodustas tolliliidu Valgevene ja Kasahstaniga, võib tekitada lisatakistusi Venemaa Föderatsiooni liitumisele WTOga; rõhutab, et kõigist protektsionistlikest meetmetest loobumine on WTOga liitumise eeltingimus;

| 6. | tunneb heameelt selle üle, et Venemaa ratifitseeris hiljuti Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolli nr 14 ja muutis õigusakte vandekohtu protsesside kasutuselevõtmiseks kogu riigis, kuid soovitab kasutada vandekohtu formaati ka terrorismisüüdistusega kohtuprotsesside puhul; kiidab heaks ka surmanuhtluse moratooriumi kinnitamise kui veel ühe positiivse arengu ja loodab, et see on esimene samm selles suunas, et Venemaa viib täide väljendatud kavatsuse parandada inimõiguste austamist; kordab üleskutset Venemaa ametivõimudele täita kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt selle üle, et Venemaa ratifitseeris hiljuti Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolli nr 14 ja muutis õigusakte vandekohtu protsesside kasutuselevõtmiseks kogu riigis, kuid soovitab kasutada vandekohtu formaati ka terrorismisüüdistusega kohtuprotsesside puhul; kiidab heaks ka surmanuhtluse moratooriumi kinnitamise kui veel ühe positiivse arengu ja loodab, et see on esimene samm selles suunas, et Venemaa viib täide väljendatud kavatsuse parandada inimõiguste austamist; kordab üleskutset Venemaa ametivõimudele täita kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid;

| 7. | tunneb heameelt asjaolu üle, et salastatud teabe kaitset käsitlev leping lihtsustab koostööd kriisijuhtimise valdkonnas, kuid palub, et Euroopa Parlamenti teavitataks täielikult selle lepingu sisust ja reguleerimisalast, ning nõuab lepingu rakendamise vastastikkuse määra viivitamatut hindamist; palub nõukogul kasutada sel eesmärgil täies ulatuses ära 2001. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega loodud EJKP erikomisjoni; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt asjaolu üle, et salastatud teabe kaitset käsitlev leping lihtsustab koostööd kriisijuhtimise valdkonnas, kuid palub, et Euroopa Parlamenti teavitataks täielikult selle lepingu sisust ja reguleerimisalast, ning nõuab lepingu rakendamise vastastikkuse määra viivitamatut hindamist; palub nõukogul kasutada sel eesmärgil täies ulatuses ära 2001. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega loodud EJKP erikomisjoni;

| 8. | palub nõukogul ja komisjonil mitmekordistada jõupingutusi ELi ja Venemaa vahelise piiri ületamisega seotud probleemide lahendamiseks, toetada konkreetseid projekte, kasutada täielikult naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendit ning INTERREGi vahendeid piiriüleseks koostööks ning täita igakülgselt varasemat kokkulepet Siberist ülelendude kohta; |
| --- | --- |

8.

palub nõukogul ja komisjonil mitmekordistada jõupingutusi ELi ja Venemaa vahelise piiri ületamisega seotud probleemide lahendamiseks, toetada konkreetseid projekte, kasutada täielikult naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendit ning INTERREGi vahendeid piiriüleseks koostööks ning täita igakülgselt varasemat kokkulepet Siberist ülelendude kohta;

| 9. | tunneb heameelt selle üle, et EL ja Venemaa allkirjastasid lepingu, millega kehtestatakse energiajulgeoleku valdkonnas varajase hoiatamise mehhanism ning mis hõlmab teavitamist, konsulteerimist ja rakendamist, ning palub nõukogul ja komisjonil jätkata koostööd Venemaa ametivõimude ning energiaettevõtetega, et vältida viimasel paaril aastal esinenud tarnekatkestuste kordumist; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt selle üle, et EL ja Venemaa allkirjastasid lepingu, millega kehtestatakse energiajulgeoleku valdkonnas varajase hoiatamise mehhanism ning mis hõlmab teavitamist, konsulteerimist ja rakendamist, ning palub nõukogul ja komisjonil jätkata koostööd Venemaa ametivõimude ning energiaettevõtetega, et vältida viimasel paaril aastal esinenud tarnekatkestuste kordumist;

| 10. | kordab, et ELi ja Venemaa energiakoostöö aluseks peavad olema energiaharta ja transiidiprotokolli põhimõtted, mis tuleb lisada ELi ja Venemaa vahelisse uude raamlepingusse, et tagada läbipaistvad ja õiglased vastastikused investeerimistingimused, võrdne juurdepääs ja eeskirjadel põhinev turg; välistab energiakandjate kasutamise välispoliitika tööriistana; |
| --- | --- |

10.

kordab, et ELi ja Venemaa energiakoostöö aluseks peavad olema energiaharta ja transiidiprotokolli põhimõtted, mis tuleb lisada ELi ja Venemaa vahelisse uude raamlepingusse, et tagada läbipaistvad ja õiglased vastastikused investeerimistingimused, võrdne juurdepääs ja eeskirjadel põhinev turg; välistab energiakandjate kasutamise välispoliitika tööriistana;

| 11. | võtab huviga teadmiseks arutelud kliimamuutuse üle ja konkreetse koostöö võimalike vormide üle seoses kasvuhoonegaaside vähendamise, energiatõhususe ja energiavaldkonna säästva arengu meetmetega; rõhutab vajadust jõuda konsensusele küsimuses, kuidas 2010. aasta detsembris toimuvaks Cancuni konverentsiks valmistudes saaks edendada kliimamuutuseteemalisi rahvusvahelisi läbirääkimisi; |
| --- | --- |

11.

võtab huviga teadmiseks arutelud kliimamuutuse üle ja konkreetse koostöö võimalike vormide üle seoses kasvuhoonegaaside vähendamise, energiatõhususe ja energiavaldkonna säästva arengu meetmetega; rõhutab vajadust jõuda konsensusele küsimuses, kuidas 2010. aasta detsembris toimuvaks Cancuni konverentsiks valmistudes saaks edendada kliimamuutuseteemalisi rahvusvahelisi läbirääkimisi;

| 12. | rõhutab ELi järelevalvemissiooni tähtsust, mis on näidanud ELi valmisolekut ja võimet tegutseda otsustavalt rahu ja stabiilsuse edendamise nimel ning aidanud luua 12. augusti ja 8. septembri 2008. aasta kokkulepete rakendamiseks vajalikud tingimused; kinnitab oma toetust Gruusia territoriaalsele terviklikkusele rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning kutsub kõiki osapooli üles täitma täielikult võetud kohustusi; juhib tähelepanu sellele, et ELi järelevalvemissioonil on volitused tegutseda kogu riigis, ning nõuab, et missioon saaks Abhaasiale ja Lõuna-Osseetiale viivitamatult takistamatu juurdepääsu, millest seni on keeldutud; kinnitab taas oma täielikku pühendumust Genfi rahukõnelustele ning sellele, et EL, ÜRO ja OSCE jätkaksid nimetatud foorumi kaasjuhatamist; väljendab pettumust FSB piiriameti otsuse üle ehitada Lõuna-Osseetia ja Gruusia vahele kaasaegne tõketest koosnev piiriinfrastruktuur; |
| --- | --- |

12.

rõhutab ELi järelevalvemissiooni tähtsust, mis on näidanud ELi valmisolekut ja võimet tegutseda otsustavalt rahu ja stabiilsuse edendamise nimel ning aidanud luua 12. augusti ja 8. septembri 2008. aasta kokkulepete rakendamiseks vajalikud tingimused; kinnitab oma toetust Gruusia territoriaalsele terviklikkusele rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning kutsub kõiki osapooli üles täitma täielikult võetud kohustusi; juhib tähelepanu sellele, et ELi järelevalvemissioonil on volitused tegutseda kogu riigis, ning nõuab, et missioon saaks Abhaasiale ja Lõuna-Osseetiale viivitamatult takistamatu juurdepääsu, millest seni on keeldutud; kinnitab taas oma täielikku pühendumust Genfi rahukõnelustele ning sellele, et EL, ÜRO ja OSCE jätkaksid nimetatud foorumi kaasjuhatamist; väljendab pettumust FSB piiriameti otsuse üle ehitada Lõuna-Osseetia ja Gruusia vahele kaasaegne tõketest koosnev piiriinfrastruktuur;

| 13. | rõhutab vajadust kaasata Venemaa ELi Läänemere strateegiasse ning sõlmida Venemaaga kiiresti kokkulepped mereohutuse parandamiseks ja keskkonnakaitse kõrge taseme tagamiseks tundlikus Läänemeres; |
| --- | --- |

13.

rõhutab vajadust kaasata Venemaa ELi Läänemere strateegiasse ning sõlmida Venemaaga kiiresti kokkulepped mereohutuse parandamiseks ja keskkonnakaitse kõrge taseme tagamiseks tundlikus Läänemeres;

| 14. | tunneb heameelt Venemaa Föderatsiooni ja USA uue strateegilise relvastuse vähendamise lepingu (START) allkirjastamise üle 8. aprillil 2010; võtab rahuloluga teadmiseks edusammud Venemaa Föderatsiooni ja USA julgeolekuteemalises dialoogis, muu hulgas ka raketitõrjekilbi küsimuses; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt Venemaa Föderatsiooni ja USA uue strateegilise relvastuse vähendamise lepingu (START) allkirjastamise üle 8. aprillil 2010; võtab rahuloluga teadmiseks edusammud Venemaa Föderatsiooni ja USA julgeolekuteemalises dialoogis, muu hulgas ka raketitõrjekilbi küsimuses;

| 15. | kordab nõudmist hoogustada ELi ja Venemaa inimõigustealast dialoogi ning avada see protsess Euroopa Parlamendi ja Venemaa Riigiduuma tõhusale panusele, samuti kaasata vastavad justiits-, sise- ja välisküsimuste peadirektoraadid ning ministeeriumid Brüsselis ja Moskvas; nõuab, et kodanikuühiskond, valitsusvälised organisatsioonid ja inimõiguste organisatsioonid kaasataks suuremal määral kaks korda aastas toimuvatesse ELi ja Venemaa tippkohtumistesse; |
| --- | --- |

15.

kordab nõudmist hoogustada ELi ja Venemaa inimõigustealast dialoogi ning avada see protsess Euroopa Parlamendi ja Venemaa Riigiduuma tõhusale panusele, samuti kaasata vastavad justiits-, sise- ja välisküsimuste peadirektoraadid ning ministeeriumid Brüsselis ja Moskvas; nõuab, et kodanikuühiskond, valitsusvälised organisatsioonid ja inimõiguste organisatsioonid kaasataks suuremal määral kaks korda aastas toimuvatesse ELi ja Venemaa tippkohtumistesse;

| 16. | kutsub Venemaa ametivõime üles tegema lõppu inimõiguste kaitsjate vastu vägivallategude toimepanijate pidevale ja laialdasele karistamatusele ning pidama esmatähtsaks terrori ja seadusetuse lõpetamist Põhja-Kaukaasias ning inimõiguslaste kaitsmist ja nende füüsilise julgeoleku tagamist vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele ja piirkondlikele inimõigusi käsitlevatele õigusaktidele; |
| --- | --- |

16.

kutsub Venemaa ametivõime üles tegema lõppu inimõiguste kaitsjate vastu vägivallategude toimepanijate pidevale ja laialdasele karistamatusele ning pidama esmatähtsaks terrori ja seadusetuse lõpetamist Põhja-Kaukaasias ning inimõiguslaste kaitsmist ja nende füüsilise julgeoleku tagamist vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele ja piirkondlikele inimõigusi käsitlevatele õigusaktidele;

| 17. | kinnitab pühendumist pikaajalisele eesmärgile – viisavabale reisimisele ELi ja Venemaa vahel – mis põhineb sisule ja praktilistele edusammudele keskenduval järkjärgulisel lähenemisviisil; rõhutab, et kõnealune dialoog peaks olema kooskõlas idapartnerluses osalevate riikide viisarežiimi lihtsustamise protsessiga; |
| --- | --- |

17.

kinnitab pühendumist pikaajalisele eesmärgile – viisavabale reisimisele ELi ja Venemaa vahel – mis põhineb sisule ja praktilistele edusammudele keskenduval järkjärgulisel lähenemisviisil; rõhutab, et kõnealune dialoog peaks olema kooskõlas idapartnerluses osalevate riikide viisarežiimi lihtsustamise protsessiga;

| 18. | palub nõukogul ja komisjonil osaleda koos Venemaa valitsusega ühistes algatustes julgeoleku ja stabiilsuse kindlustamiseks maailmas ja eelkõige ühises naabruses, samuti rahvusvahelise õiguse alusel rahumeelse lahenduse leidmiseks konfliktidele Moldovas ja Lõuna-Kaukaasias; |
| --- | --- |

18.

palub nõukogul ja komisjonil osaleda koos Venemaa valitsusega ühistes algatustes julgeoleku ja stabiilsuse kindlustamiseks maailmas ja eelkõige ühises naabruses, samuti rahvusvahelise õiguse alusel rahumeelse lahenduse leidmiseks konfliktidele Moldovas ja Lõuna-Kaukaasias;

| 19. | võtab teadmiseks Euroopa julgeolekulepingu eelnõu, mille Venemaa esitas 29. novembril 2009, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et see uus ettepanek ei tohi kahjustada kehtivaid ELi liikmesriikide julgeolekualaseid kohustusi, ning palub Euroopa Ülemkogul koostada selle ettepaneku kohta ühine seisukoht; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks Euroopa julgeolekulepingu eelnõu, mille Venemaa esitas 29. novembril 2009, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et see uus ettepanek ei tohi kahjustada kehtivaid ELi liikmesriikide julgeolekualaseid kohustusi, ning palub Euroopa Ülemkogul koostada selle ettepaneku kohta ühine seisukoht;

| 20. | võtab Toronto G20 tippkohtumise eel rahulolevalt teadmiseks ELi ja Venemaa vahelise konsensuse finantssüsteemi reformi küsimuses ning loodab, et tippkohtumisel arutatakse süsteemiriskide vähendamise võimalusi ning lepitakse kokku põhimõttes, et finantsasutused peaksid aitama katta võimalike tulevaste finantskriiside kulusid; |
| --- | --- |

20.

võtab Toronto G20 tippkohtumise eel rahulolevalt teadmiseks ELi ja Venemaa vahelise konsensuse finantssüsteemi reformi küsimuses ning loodab, et tippkohtumisel arutatakse süsteemiriskide vähendamise võimalusi ning lepitakse kokku põhimõttes, et finantsasutused peaksid aitama katta võimalike tulevaste finantskriiside kulusid;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  EÜT L 327, 28.11.1997, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0064.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0022.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0021.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/105 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/105

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Iisraeli sõjaline operatsioon humanitaarabi vedanud laevade vastu ja Gaza blokaad

P7_TA(2010)0235

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon humanitaarabi laevastiku vastu suunatud Iisraeli sõjalise operatsiooni ning Gaza blokaadi kohta

2011/C 236 E/16

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Gaza kohta, eelkõige 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni olukorra kohta Gaza sektoris (1) ja 18. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Gaza sektorile antava humanitaarabi kohta (2);

võttes arvesse 1980. aasta Venezia deklaratsiooni;

võttes arvesse Lähis-Ida neliku varasemaid avaldusi, eelkõige 19. märtsi 2010. aasta avaldust, milles kinnitatakse veel kord Triestes 26. juunil 2009. aastal kindlaks määratud aluspõhimõtteid, ning 11. mai 2010. aasta avaldust iisraellaste ja palestiinlaste lähenemiskõneluste taasalustamise kohta;

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 8. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni 1860 (S/RES/1860(2009) ja 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni 1850 (S/RES/1850(2008);

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja Catherine Ashtoni 31. mail 2010. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust humanitaarabi laevastiku vastu suunatud Iisraeli sõjalise operatsiooni kohta;

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 31. mai 2010. aasta avaldust (S/9940);

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2009. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzeki 31. mai 2010. aasta avaldust;

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2. juuni 2010. aasta resolutsiooni Iisraeli sõjaväe tõsise rünnaku kohta humanitaarabilaevade konvoi vastu;

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni peaassambleel 18. mail 2010. aastal vastu võetud resolutsiooni;

võttes arvesse maailma toiduabi programmi ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 2009. aasta novembris avaldatud aruannet olukorra kohta Gazas;

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Gazasse teel olnud humanitaarabi laevastiku vastu rahvusvahelistes vetes 31. mail 2010 toime pandud Iisraeli sõjalise operatsiooni tagajärjel said surma üheksa tsiviilisikut ning haavata 38 tsiviilisikut ja seitse Iisraeli sõdurit; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Gazasse teel olnud humanitaarabi laevastiku vastu rahvusvahelistes vetes 31. mail 2010 toime pandud Iisraeli sõjalise operatsiooni tagajärjel said surma üheksa tsiviilisikut ning haavata 38 tsiviilisikut ja seitse Iisraeli sõdurit;

| B. | arvestades, et piiriületuspunktid Gaza sektorisse ja sealt välja on olnud suletud alates 2007. aasta juunikuust, kui Hamas haaras sõjalisi vahendeid kasutades võimu, ning et inimeste ja kaupade liikumise blokeerimine on suurendanud vaesust, halvanud ülesehituse ja hävitanud majanduse Gaza sektoris, mis on kaasa toonud teiste hulgas ka Hamasi poolt kontrollitava musta turu vohamise; arvestades, et blokaadi tulemusel ei ole vabastatud Gilad Shaliti, nagu lootsid Iisraeli ametivõimud ja mida Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud; arvestades, et blokaad ei ole saavutanud oma eesmärki äärmuslaste tegevuse õõnestamisel ja kuna blokaad mõjutab iseäranis elanikkonna kõige kaitsetumat osa, on see veelgi süvendanud elanikkonna radikaliseerumist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et piiriületuspunktid Gaza sektorisse ja sealt välja on olnud suletud alates 2007. aasta juunikuust, kui Hamas haaras sõjalisi vahendeid kasutades võimu, ning et inimeste ja kaupade liikumise blokeerimine on suurendanud vaesust, halvanud ülesehituse ja hävitanud majanduse Gaza sektoris, mis on kaasa toonud teiste hulgas ka Hamasi poolt kontrollitava musta turu vohamise; arvestades, et blokaadi tulemusel ei ole vabastatud Gilad Shaliti, nagu lootsid Iisraeli ametivõimud ja mida Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud; arvestades, et blokaad ei ole saavutanud oma eesmärki äärmuslaste tegevuse õõnestamisel ja kuna blokaad mõjutab iseäranis elanikkonna kõige kaitsetumat osa, on see veelgi süvendanud elanikkonna radikaliseerumist;

| C. | arvestades, et ÜRO organite varasemate avalduste kohaselt on Gaza sektori blokaad kollektiivne karistus, mis on vastuolus rahvusvahelise humanitaarõigusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO organite varasemate avalduste kohaselt on Gaza sektori blokaad kollektiivne karistus, mis on vastuolus rahvusvahelise humanitaarõigusega;

| D. | arvestades, et 80 % Gaza elanikest sõltub toiduabist, rohkem kui 60 % on toiduainetega kindlustamata, tööpuuduse määr on umbes 50 % ning sanitaar- ja keskkonnatingimused on oluliselt halvenenud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 80 % Gaza elanikest sõltub toiduabist, rohkem kui 60 % on toiduainetega kindlustamata, tööpuuduse määr on umbes 50 % ning sanitaar- ja keskkonnatingimused on oluliselt halvenenud;

| E. | arvestades, et selle aasta kolme esimese jooksul on Gazasse sisenenud vaid 3 600 veoauto koormatäit toiduabi, samal ajal kui 2007. aasta esimese kolme kuu jooksul jõudis Gazasse 36 000 koormat, ning arvestades, et Gazasse lubatakse viia vaid 81 toodet, samas kui Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetava ÜRO abiorganisatsiooni UNRWA hinnangul oleks vaja 6 000 eri toodet, et rahuldada põhilisi humanitaarvajadusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et selle aasta kolme esimese jooksul on Gazasse sisenenud vaid 3 600 veoauto koormatäit toiduabi, samal ajal kui 2007. aasta esimese kolme kuu jooksul jõudis Gazasse 36 000 koormat, ning arvestades, et Gazasse lubatakse viia vaid 81 toodet, samas kui Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetava ÜRO abiorganisatsiooni UNRWA hinnangul oleks vaja 6 000 eri toodet, et rahuldada põhilisi humanitaarvajadusi;

| F. | arvestades, et Palestiina alad on suurimad ELi vahendite saajad kolmandate riikide hulgas ning sellel abil on olnud tähtis osa katsetes leevendada Gaza sektori humanitaarkatastroofi; arvestades, et EL jätkab olulise humanitaarabi andmist Gaza sektoris, sealhulgas UNRWA kaudu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Palestiina alad on suurimad ELi vahendite saajad kolmandate riikide hulgas ning sellel abil on olnud tähtis osa katsetes leevendada Gaza sektori humanitaarkatastroofi; arvestades, et EL jätkab olulise humanitaarabi andmist Gaza sektoris, sealhulgas UNRWA kaudu;

| G. | arvestades, et iisraellaste ja palestiinlaste vahelise püsiva rahu peamiseks aluseks jääb kahe riigi lahendus ning seepärast tuleks vältida ühepoolselt tehtavaid samme, mis võivad kahjustada seda väljavaadet; arvestades, et käimasolevad lähenemiskõnelused võivad viia otseste rahuläbirääkimiste taasalustamiseni, mille eesmärk on luua elujõuline Palestiina riik, mis elab rahus ja turvaliselt kõrvuti Iisraeli riigiga, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et iisraellaste ja palestiinlaste vahelise püsiva rahu peamiseks aluseks jääb kahe riigi lahendus ning seepärast tuleks vältida ühepoolselt tehtavaid samme, mis võivad kahjustada seda väljavaadet; arvestades, et käimasolevad lähenemiskõnelused võivad viia otseste rahuläbirääkimiste taasalustamiseni, mille eesmärk on luua elujõuline Palestiina riik, mis elab rahus ja turvaliselt kõrvuti Iisraeli riigiga,

| H. | arvestades, et Hamas takistab endiselt humanitaarabi laevade pääsu Gazasse, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Hamas takistab endiselt humanitaarabi laevade pääsu Gazasse,

| 1. | avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; |
| --- | --- |

1.

avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele;

| 2. | mõistab hukka rünnaku laevastikule rahvusvahelistes vetes, mis on rahvusvahelise õiguse rikkumine; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka rünnaku laevastikule rahvusvahelistes vetes, mis on rahvusvahelise õiguse rikkumine;

| 3. | nõuab, et kiiresti alustataks rünnaku rahvusvahelist ja erapooletut uurimist; nõuab kindlalt, et peetaks kinni vastutuse ja kohustuse põhimõtetest ning et asepresident ja kõrge esindaja ning ELi liikmesriigid tagaksid, et tehakse kõik vajalik uurimise alustamiseks; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et kiiresti alustataks rünnaku rahvusvahelist ja erapooletut uurimist; nõuab kindlalt, et peetaks kinni vastutuse ja kohustuse põhimõtetest ning et asepresident ja kõrge esindaja ning ELi liikmesriigid tagaksid, et tehakse kõik vajalik uurimise alustamiseks;

| 4. | nõuab tungivalt, et Iisrael lõpetaks viivitamata Gaza blokaadi, mis on viinud humanitaarkatastroofini ja kasvava radikaliseerumiseni ning hakkab kahjustama Iisraeli ja kogu piirkonna julgeolekut; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Iisrael lõpetaks viivitamata Gaza blokaadi, mis on viinud humanitaarkatastroofini ja kasvava radikaliseerumiseni ning hakkab kahjustama Iisraeli ja kogu piirkonna julgeolekut;

| 5. | nõuab, et viivitamata lõpetataks kõik rünnakud Iisraelile, ning hoiatab, et rünnakute toimepanijad peavad nende eest täit vastutust kandma; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et viivitamata lõpetataks kõik rünnakud Iisraelile, ning hoiatab, et rünnakute toimepanijad peavad nende eest täit vastutust kandma;

| 6. | nõuab, et asepresident ja kõrge esindaja ning ELi liikmesriigid astuksid samme selle tagamiseks, et koos lõppkasutuse nõuetekohase kontrolliga rahvusvahelisel tasandil avataks püsivalt kõik piiriületuspunktid Gaza sektorisse ja sealt välja, kaasa arvatud Gaza sadam, et tõkestamata saaksid liikuda nii humanitaarabi ja kaubad, mida vajatakse ülesehituseks ja iseseisvaks majanduseks, kui ka rahavood ning et inimesed saaksid vabalt liikuda; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et asepresident ja kõrge esindaja ning ELi liikmesriigid astuksid samme selle tagamiseks, et koos lõppkasutuse nõuetekohase kontrolliga rahvusvahelisel tasandil avataks püsivalt kõik piiriületuspunktid Gaza sektorisse ja sealt välja, kaasa arvatud Gaza sadam, et tõkestamata saaksid liikuda nii humanitaarabi ja kaubad, mida vajatakse ülesehituseks ja iseseisvaks majanduseks, kui ka rahavood ning et inimesed saaksid vabalt liikuda;

| 7. | nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja võtaks viivitamata initsiatiivi ja esitaks ELi kava nelikule eesmärgiga lõpetada Gaza blokaad ja lahendada Iisraeli mure julgeoleku pärast, tagades piiripunktide rahvusvahelise järelevalve, vaadates muu hulgas läbi ELi piirihaldamise abimissiooni mandaadi, lisades sellele võimaluse korral merelise mõõtme ning pannes Gaza rannikut jälgima rahvusvahelise mereväeüksuse; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja võtaks viivitamata initsiatiivi ja esitaks ELi kava nelikule eesmärgiga lõpetada Gaza blokaad ja lahendada Iisraeli mure julgeoleku pärast, tagades piiripunktide rahvusvahelise järelevalve, vaadates muu hulgas läbi ELi piirihaldamise abimissiooni mandaadi, lisades sellele võimaluse korral merelise mõõtme ning pannes Gaza rannikut jälgima rahvusvahelise mereväeüksuse;

| 8. | tuletab meelde, et isegi kui EL on valmis laiendama oma abipaketti palestiinlastele, ei ole see tingimatu kohustus, ning rõhutab, et humanitaarabi tuleb anda küll tingimusteta, kuid EL peab täitma poliitilist rolli, mis annaks elujõulise Palestiina riigi loomisel reaalseid tulemusi, mis on kooskõlas liidu märkimisväärse rahalise abiga ja majandusliku kaalukusega piirkonnas; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et isegi kui EL on valmis laiendama oma abipaketti palestiinlastele, ei ole see tingimatu kohustus, ning rõhutab, et humanitaarabi tuleb anda küll tingimusteta, kuid EL peab täitma poliitilist rolli, mis annaks elujõulise Palestiina riigi loomisel reaalseid tulemusi, mis on kooskõlas liidu märkimisväärse rahalise abiga ja majandusliku kaalukusega piirkonnas;

| 9. | avaldab toetust Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse lähenemiskõnelustele ning rõhutab, et kõnelusi tuleb jätkata eesmärgiga taasalustada otseseid läbirääkimisi; |
| --- | --- |

9.

avaldab toetust Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse lähenemiskõnelustele ning rõhutab, et kõnelusi tuleb jätkata eesmärgiga taasalustada otseseid läbirääkimisi;

| 10. | on veendunud, et ELi Lähis-Ida poliitika on vaja kiiremas korras põhjalikult ümber kujundada, et täita otsustavat ja järjekindlat poliitilist roll, millega kaasnevad tõhusad diplomaatilised vahendid rahu ja julgeoleku saavutamiseks selles naabruspiirkonnas, mis on ELi jaoks strateegilises mõttes väga oluline; on seisukohal, et läbivaatamist vajaksid ka kõik teised ELi poliitikavaldkonnad, muu hulgas kaubandus- ja arengupoliitika; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et ELi Lähis-Ida poliitika on vaja kiiremas korras põhjalikult ümber kujundada, et täita otsustavat ja järjekindlat poliitilist roll, millega kaasnevad tõhusad diplomaatilised vahendid rahu ja julgeoleku saavutamiseks selles naabruspiirkonnas, mis on ELi jaoks strateegilises mõttes väga oluline; on seisukohal, et läbivaatamist vajaksid ka kõik teised ELi poliitikavaldkonnad, muu hulgas kaubandus- ja arengupoliitika;

| 11. | tunnustab UNRWA tööd ning teadlikuna rahalistest raskustest, mis seda organisatsiooni enne aasta lõppu ootavad, kutsub rahvusvahelisi abiandjaid oma kohustusi täitma ning panust veelgi suurendama; |
| --- | --- |

11.

tunnustab UNRWA tööd ning teadlikuna rahalistest raskustest, mis seda organisatsiooni enne aasta lõppu ootavad, kutsub rahvusvahelisi abiandjaid oma kohustusi täitma ning panust veelgi suurendama;

| 12. | märgib, et hiljutised sündmused on oluliselt halvendanud Türgi ja Iisraeli suhteid; ergutab Türgi valitsust koondama oma diplomaatilised ja poliitilised jõupingutused Palestiina rahva kannatuste leevendamisele ja Lähis-Ida rahuprotsessi edendamisele; |
| --- | --- |

12.

märgib, et hiljutised sündmused on oluliselt halvendanud Türgi ja Iisraeli suhteid; ergutab Türgi valitsust koondama oma diplomaatilised ja poliitilised jõupingutused Palestiina rahva kannatuste leevendamisele ja Lähis-Ida rahuprotsessi edendamisele;

| 13. | tervitab Rafah’ piiripunkti hiljutist avamist Egiptuse võimude poolt; |
| --- | --- |

13.

tervitab Rafah’ piiripunkti hiljutist avamist Egiptuse võimude poolt;

| 14. | nõuab, et viivitamata vabastataks Iisraeli seersant Gilad Shalit, kelle Hamas röövis 25. juunil 2006. aastal Iisraeli pinnal ja keda on sellest ajast saadik Gazas isolatsioonis hoitud; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et viivitamata vabastataks Iisraeli seersant Gilad Shalit, kelle Hamas röövis 25. juunil 2006. aastal Iisraeli pinnal ja keda on sellest ajast saadik Gazas isolatsioonis hoitud;

| 15. | nõuab, et nõukogu astuks samme ELi–Iisraeli assotsiatsiooninõukogu viivitamatuks kokkukutsumiseks, et arutada praegust olukorda; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et nõukogu astuks samme ELi–Iisraeli assotsiatsiooninõukogu viivitamatuks kokkukutsumiseks, et arutada praegust olukorda;

| 16. | nõuab tungivalt, et nõukogu astuks samuti samme ELi ja Palestiina omavalitsuse ühiskomitee kokkukutsumiseks; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et nõukogu astuks samuti samme ELi ja Palestiina omavalitsuse ühiskomitee kokkukutsumiseks;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Lähis-Ida neliku eriesindajale Lähis-Idas, Araabia Liiga peasekretärile, Iisraeli valitsusele, Knessetile, Palestiina omavalitsuse presidendile, Palestiina seadusandlikule kogule, Türgi valitsusele ja parlamendile ning Egiptuse valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Lähis-Ida neliku eriesindajale Lähis-Idas, Araabia Liiga peasekretärile, Iisraeli valitsusele, Knessetile, Palestiina omavalitsuse presidendile, Palestiina seadusandlikule kogule, Türgi valitsusele ja parlamendile ning Egiptuse valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 46E, 24.2.2010, lk 100.

(2)  ELT C 76E, 25.3.2010, lk 1.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/107 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/107

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Piinamisvahenditega kauplemine

P7_TA(2010)0236

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 (mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks) rakendamise kohta

2011/C 236 E/17

Euroopa Parlament,

võttes arvesse piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside absoluutset keeldu, mida kohaldatakse kõikidel juhtudel ning rahvusvahelise õiguse imperatiivnormina (ius cogens) kõikide riikide suhtes;

võttes arvesse selle keelu sõnastust mitmes rahvusvahelises ja piirkondlikus inimõigusi käsitlevas õigusaktis ja dokumendis, sealhulgas inimõiguste ülddeklaratsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt (ICCPR), piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemise või karistamise vastane ÜRO konventsioon (piinamisvastane konventsioon), Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni (1), milles nõuti komisjonilt tungivalt kiiret tegutsemist asjakohase ühenduse õigusakti esitamisel, millega keelatakse selline politsei- ja julgeolekuvarustuse reklaam, kaubandus ja väljavedu, mille kasutamine on olemuslikult julm, ebainimlik või alandav;

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1236/2005 (2), mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, ja mis jõustus 30. juulil 2006;

võttes arvesse suuniseid kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta, mis käsitleb piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist, mis võeti vastu 2001. aastal ning vaadati läbi 2008. aastal;

võttes arvesse nõukogu peasekretariaadi 2008. aasta aruannet piinamist ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemist või karistamist käsitlevate ELi suuniste rakendamise kohta;

võttes arvesse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 väljatöötamist toimunud tegevust teistes riikides, eelkõige USA tööstus- ja julgeolekubüroo 2009. aasta augustis esildatud muudatusettepanekuid Ameerika Ühendriikide ekspordikontrolli seaduse kohta, mis kajastavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 sätteid ja mõnel juhul on neist rangemad;

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu vastastikuse mõistmise memorandumit, milles palutakse Euroopa Nõukogu piinamise tõkestamise komiteel tõhustada koostööd liidu asjaomaste institutsioonidega, ja Euroopa Nõukogu piinamise tõkestamise komitee 17. üldist tegevusaruannet, milles palutakse Euroopa Nõukogul kaaluda selle komitee võimalikku osa seoses nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 rakendamisega;

võttes arvesse Amnesty Internationali ja teadusuuringute sihtasutuse Omega 2007. ja 2010. aastal avaldatud aruandeid, milles tõstetakse esile nõukogu määruses (EÜ) nr 1236/2005 esinevaid puudusi ning väljendatakse muret selle üle, et mõned Euroopa Liidu liikmesriigid ei ole määrust nõuetekohaselt rakendanud;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et piinamisvastase konventsiooniga kehtestatakse riikidele kindel kohustus hoida ära piinamine ja halb kohtlemine, uurida selliseid juhtumeid, anda toimepanijad kohtu alla ning maksta ohvritele kahjutasu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et piinamisvastase konventsiooniga kehtestatakse riikidele kindel kohustus hoida ära piinamine ja halb kohtlemine, uurida selliseid juhtumeid, anda toimepanijad kohtu alla ning maksta ohvritele kahjutasu;

| B. | arvestades, et nendele kohustustele vaatamata toimub piinamine ja muu halb kohtlemine kogu maailmas ning selleks on kasutatud hulgaliselt politsei- ja turvavarustust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nendele kohustustele vaatamata toimub piinamine ja muu halb kohtlemine kogu maailmas ning selleks on kasutatud hulgaliselt politsei- ja turvavarustust;

| C. | arvestades, et ÜRO eriraportöör piinamise alal on kinnitanud, et kõnealuse varustusega kauplemise kontroll kuulub kõikide riikide kohustuste hulka, mis on võetud ÜRO piinamisvastase konventsiooni raames; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO eriraportöör piinamise alal on kinnitanud, et kõnealuse varustusega kauplemise kontroll kuulub kõikide riikide kohustuste hulka, mis on võetud ÜRO piinamisvastase konventsiooni raames;

| D. | arvestades, et suunistes kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta, mis käsitleb piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist, nimetatakse, et EL nõuab kolmandatelt riikidelt tungivalt, et nad takistaksid piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ettenähtud seadmete kasutamist, tootmist ja nendega kauplemist ning mis tahes muu varustuse kuritarvitamist sel eesmärgil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et suunistes kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta, mis käsitleb piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist, nimetatakse, et EL nõuab kolmandatelt riikidelt tungivalt, et nad takistaksid piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ettenähtud seadmete kasutamist, tootmist ja nendega kauplemist ning mis tahes muu varustuse kuritarvitamist sel eesmärgil;

| E. | arvestades, et nõukogu peasekretariaadi 2008. aasta aruandes ELi meetmete kohta, mille eesmärk on süvendada kohustust võidelda piinamise ja muu halva kohtlemisega kolmandates riikides, kinnitatakse järgmist: „Piinamisvahendeid käsitleva määruse vastuvõtmine on esimene näide ELi eeskirjast, mis võeti vastu kooskõlas inimõiguste suunistega. ÜRO eriraportöör [piinamise alal] on seda sammu tervitanud ja väljendanud seisukohta, et seda saaks kasutada näidisena ülemaailmse eeskirja kehtestamisele kõnealuses valdkonnas. ELi jaoks tähendab see vajadust hinnata määruse rakendamist”; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nõukogu peasekretariaadi 2008. aasta aruandes ELi meetmete kohta, mille eesmärk on süvendada kohustust võidelda piinamise ja muu halva kohtlemisega kolmandates riikides, kinnitatakse järgmist: „Piinamisvahendeid käsitleva määruse vastuvõtmine on esimene näide ELi eeskirjast, mis võeti vastu kooskõlas inimõiguste suunistega. ÜRO eriraportöör [piinamise alal] on seda sammu tervitanud ja väljendanud seisukohta, et seda saaks kasutada näidisena ülemaailmse eeskirja kehtestamisele kõnealuses valdkonnas. ELi jaoks tähendab see vajadust hinnata määruse rakendamist”;

| F. | arvestades, et mõned Euroopa Liidu liikmesriigid on pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 jõustumist andnud ekspordilitsentsi selliste määruse raames kontrollitavate kaupade nagu jalaahelate, ärritust tekitavate keemiliste ainete ja elektrišokki andvate uimastamisvahendite saatmiseks riikidesse, kus esineb probleeme inimõiguste kaitsega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõned Euroopa Liidu liikmesriigid on pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 jõustumist andnud ekspordilitsentsi selliste määruse raames kontrollitavate kaupade nagu jalaahelate, ärritust tekitavate keemiliste ainete ja elektrišokki andvate uimastamisvahendite saatmiseks riikidesse, kus esineb probleeme inimõiguste kaitsega;

| G. | arvestades, et ainult 12 liikmesriiki võtsid karistusi käsitlevad õigusaktid vastu 29. augustiks 2006, nagu seda nõutakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 artiklis 17; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ainult 12 liikmesriiki võtsid karistusi käsitlevad õigusaktid vastu 29. augustiks 2006, nagu seda nõutakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 artiklis 17;

| H. | arvestades, et ainult seitse liikmesriiki on esitanud ühe või mitu avalikku iga-aastast tegevusaruannet, mis sisaldavad üksikasju nende litsentsimisotsuste kohta, nagu seda nõutakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 artiklis 13; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ainult seitse liikmesriiki on esitanud ühe või mitu avalikku iga-aastast tegevusaruannet, mis sisaldavad üksikasju nende litsentsimisotsuste kohta, nagu seda nõutakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 artiklis 13;

| I. | arvestades, et nõukogu määrus (EÜ) nr 1236/2005 lubab Euroopa Liidu liikmesriikidesse importida neid elektrišokki tekitavaid kehale paigutatavaid ohjeldamisvahendeid, millega kauplemine ei ole keelatud, kuigi need sarnanevad põhimõtteliselt elektrišokivöödele, mille import Euroopa Liitu on nõukogu määrusega (EÜ) nr 1236/2005 keelatud, ja arvestades, et Amnesty Internationali, teadusuuringute sihtasutuse Omega ja Inter-Press Service’i aruannete andmeil on Euroopas asuvad äriühingud importinud neid mõnesse liikmesriiki; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nõukogu määrus (EÜ) nr 1236/2005 lubab Euroopa Liidu liikmesriikidesse importida neid elektrišokki tekitavaid kehale paigutatavaid ohjeldamisvahendeid, millega kauplemine ei ole keelatud, kuigi need sarnanevad põhimõtteliselt elektrišokivöödele, mille import Euroopa Liitu on nõukogu määrusega (EÜ) nr 1236/2005 keelatud, ja arvestades, et Amnesty Internationali, teadusuuringute sihtasutuse Omega ja Inter-Press Service’i aruannete andmeil on Euroopas asuvad äriühingud importinud neid mõnesse liikmesriiki;

| J. | arvestades, et nõukogu määrusega (EÜ) nr 1236/2005 kauplemiseks keelatud kaupade ja seadmete loetelu ei hõlma teatavat politsei- ja turvavarustust, millega praegu rahvusvaheliselt kaubeldakse, ja millel puudub muu praktiline otstarve peale kasutuse piinamisel või muul halval kohtlemisel, sealhulgas ogadega nuiad, teatavad seina- või põrandaahelad, teatavad jalaahelad, näpurauad, pöidlarauad, pöidlakruvid ning muud kehale paigutatavad elektrišokki andvad ohjeldamisvahendid peale elektrišokivööde; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nõukogu määrusega (EÜ) nr 1236/2005 kauplemiseks keelatud kaupade ja seadmete loetelu ei hõlma teatavat politsei- ja turvavarustust, millega praegu rahvusvaheliselt kaubeldakse, ja millel puudub muu praktiline otstarve peale kasutuse piinamisel või muul halval kohtlemisel, sealhulgas ogadega nuiad, teatavad seina- või põrandaahelad, teatavad jalaahelad, näpurauad, pöidlarauad, pöidlakruvid ning muud kehale paigutatavad elektrišokki andvad ohjeldamisvahendid peale elektrišokivööde;

| K. | arvestades, et kauba ja seadmete loetelu, millega kauplemist tuleb kontrollida nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 raames, ei hõlma teatavat politsei- ja turvavarustust, millega praegu rahvusvaheliselt kaubeldakse, mis võib olla õiguspäraselt kasutatav õiguskaitses või kinnipidamisasutustes, kui selle kasutamine on reguleeritud kooskõlas rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustustega ja õiguskaitse parimate tavadega, kuid mis on laialdaselt väärkasutuses piinamisel või muul halval kohtlemisel, sealhulgas käerauad, nuiad ja muud käeshoitavad löögivahendid, kõrgepinge elektrišokirelvad, mille tööpinge on alla 10 000 voldi, samuti kontrollitavate ja keelatud seadmete jaoks spetsiaalselt ette nähtud komponendid ja tarvikud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kauba ja seadmete loetelu, millega kauplemist tuleb kontrollida nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 raames, ei hõlma teatavat politsei- ja turvavarustust, millega praegu rahvusvaheliselt kaubeldakse, mis võib olla õiguspäraselt kasutatav õiguskaitses või kinnipidamisasutustes, kui selle kasutamine on reguleeritud kooskõlas rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustustega ja õiguskaitse parimate tavadega, kuid mis on laialdaselt väärkasutuses piinamisel või muul halval kohtlemisel, sealhulgas käerauad, nuiad ja muud käeshoitavad löögivahendid, kõrgepinge elektrišokirelvad, mille tööpinge on alla 10 000 voldi, samuti kontrollitavate ja keelatud seadmete jaoks spetsiaalselt ette nähtud komponendid ja tarvikud;

| L. | arvestades, et toodete ühiseid ekspordieeskirju käsitleva komitee koosolek toimub 29. juunil 2010, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et toodete ühiseid ekspordieeskirju käsitleva komitee koosolek toimub 29. juunil 2010,

| 1. | palub kõikidel liikmesriikidel kohe teavitada komisjoni karistustest, mille nad on kehtestanud nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 sätete rikkumise eest, täites kohustust, mis neile on pandud selle määruse artikliga 17; |
| --- | --- |

1.

palub kõikidel liikmesriikidel kohe teavitada komisjoni karistustest, mille nad on kehtestanud nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 sätete rikkumise eest, täites kohustust, mis neile on pandud selle määruse artikliga 17;

| 2. | palub komisjonil ja toodete ühiseid ekspordieeskirju käsitleval komiteel anda liikmesriikidele juhendeid ja abi karistuste karmistamiseks, juhul kui karistused on osutunud ebapiisavaks või neid ei ole kehtestatud; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ja toodete ühiseid ekspordieeskirju käsitleval komiteel anda liikmesriikidele juhendeid ja abi karistuste karmistamiseks, juhul kui karistused on osutunud ebapiisavaks või neid ei ole kehtestatud;

| 3. | tuletab meelde, et kõikidele liikmesriikidele on nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 artikli 13 lõikega 3 pandud kohustus koostada õigeaegselt avalik iga-aastane tegevusaruanne, ning nõuab tungivalt, et komisjon saadaks nendele liikmesriikidele, kes ei ole aruannet komisjonile esitanud, kohustuse täitmist käsitleva kirjaliku nõude; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et kõikidele liikmesriikidele on nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 artikli 13 lõikega 3 pandud kohustus koostada õigeaegselt avalik iga-aastane tegevusaruanne, ning nõuab tungivalt, et komisjon saadaks nendele liikmesriikidele, kes ei ole aruannet komisjonile esitanud, kohustuse täitmist käsitleva kirjaliku nõude;

| 4. | nõuab liikmesriikidelt, et need lülitaksid oma iga-aastasse tegevusaruandesse – et see annaks piisavalt teavet otstarbeka riikliku järelevalve korraldamiseks – vähemalt järgmised andmed: saadud taotluste arv, asjaomased kaubaartiklid ja sihtriigid iga üksiku taotluse puhul, samuti iga taotluse kohta tehtud otsus ning vajaduse korral ka n-ö tühja tegevuse aruanded; |
| --- | --- |

4.

nõuab liikmesriikidelt, et need lülitaksid oma iga-aastasse tegevusaruandesse – et see annaks piisavalt teavet otstarbeka riikliku järelevalve korraldamiseks – vähemalt järgmised andmed: saadud taotluste arv, asjaomased kaubaartiklid ja sihtriigid iga üksiku taotluse puhul, samuti iga taotluse kohta tehtud otsus ning vajaduse korral ka n-ö tühja tegevuse aruanded;

| 5. | nõuab, et Euroopa Komisjon töötaks välja liikmesriikide iga-aastase tegevusaruande näidisvormi, et teha liikmesriikidele aruande koostamine lihtsamaks ja tagada aruannete kooskõla; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et Euroopa Komisjon töötaks välja liikmesriikide iga-aastase tegevusaruande näidisvormi, et teha liikmesriikidele aruande koostamine lihtsamaks ja tagada aruannete kooskõla;

| 6. | nõuab, et komisjon vaataks ühiseid ekspordieeskirju käsitleva komitee kaasabil (nagu on volitatud eelnimetatud määruse artiklitega 15 ja 16) ametlikult läbi liikmesriikide tegevuse määruse rakendamisel ja määruse alusel litsentside andmisel, kusjuures kontrollimisele kuuluksid ka kõikide liikmesriikide iga-aastased tegevusaruanded, ning nõuab, et komisjon avaldaks selle läbivaatamise tulemused koos iga-aastaste tegevusaruannetega, mis on igalt liikmesriigilt laekunud alates määruse jõustumisest; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et komisjon vaataks ühiseid ekspordieeskirju käsitleva komitee kaasabil (nagu on volitatud eelnimetatud määruse artiklitega 15 ja 16) ametlikult läbi liikmesriikide tegevuse määruse rakendamisel ja määruse alusel litsentside andmisel, kusjuures kontrollimisele kuuluksid ka kõikide liikmesriikide iga-aastased tegevusaruanded, ning nõuab, et komisjon avaldaks selle läbivaatamise tulemused koos iga-aastaste tegevusaruannetega, mis on igalt liikmesriigilt laekunud alates määruse jõustumisest;

| 7. | nõuab, et liikmesriigid tagaksid nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 artiklis 13 osutatud korra nõuetekohase rakendamise – et liikmesriigid ja komisjon jagaksid omavahel teavet litsentsimisotsuste ja rakendusmeetmete kohta, kasutades selleks kas keeldumisest teatamise mehhanismi, mis sõjaliste kaupade ekspordist keeldumise puhuks on juba sisse seatud tavarelvastuse ekspordi töörühmas (COARM), või muud kehtivat korda; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et liikmesriigid tagaksid nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 artiklis 13 osutatud korra nõuetekohase rakendamise – et liikmesriigid ja komisjon jagaksid omavahel teavet litsentsimisotsuste ja rakendusmeetmete kohta, kasutades selleks kas keeldumisest teatamise mehhanismi, mis sõjaliste kaupade ekspordist keeldumise puhuks on juba sisse seatud tavarelvastuse ekspordi töörühmas (COARM), või muud kehtivat korda;

| 8. | nõuab, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti seni võetud meetmetest, mille eesmärk on hõlbustada liikmesriikidel määruse artikli 13 täitmist; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti seni võetud meetmetest, mille eesmärk on hõlbustada liikmesriikidel määruse artikli 13 täitmist;

| 9. | palub komisjonil Euroopa Parlamendile esitada ja avalikustada igalt liikmesriigilt igal aastal alates määruse jõustumisest saadud teave, ja nimelt: teated loataotluste rahuldamata jätmise kohta vastavalt määruse artiklile 11, liikmesriigi poolt määruse rikkumise eest kehtestatud karistuste üksikasjad ja liikmesriigi iga-aastase aastaaruande täielik sisu; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil Euroopa Parlamendile esitada ja avalikustada igalt liikmesriigilt igal aastal alates määruse jõustumisest saadud teave, ja nimelt: teated loataotluste rahuldamata jätmise kohta vastavalt määruse artiklile 11, liikmesriigi poolt määruse rikkumise eest kehtestatud karistuste üksikasjad ja liikmesriigi iga-aastase aastaaruande täielik sisu;

| 10. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid ühiseid ekspordieeskirju käsitleva komitee regulaarse kooskäimise, koostaksid määruse ametlikuks läbivaatamiseks kindla ajakava ning kehtestaksid menetluse, millega saaks õigeaegselt uurida võimalikke määruse rikkumisi; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid ühiseid ekspordieeskirju käsitleva komitee regulaarse kooskäimise, koostaksid määruse ametlikuks läbivaatamiseks kindla ajakava ning kehtestaksid menetluse, millega saaks õigeaegselt uurida võimalikke määruse rikkumisi;

| 11. | palub kõikidel liikmesriikidel kaasa aidata piinamise või muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemise või karistamise ärahoidmisele ning selleks kontrollida tehnilise abi andmist kolmandatele riikidele, et takistada selle tehnilise abi ärakasutamist niisuguste kaupade tootmiseks, mida kasutatakse surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks ning muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemiseks või karistamiseks; |
| --- | --- |

11.

palub kõikidel liikmesriikidel kaasa aidata piinamise või muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemise või karistamise ärahoidmisele ning selleks kontrollida tehnilise abi andmist kolmandatele riikidele, et takistada selle tehnilise abi ärakasutamist niisuguste kaupade tootmiseks, mida kasutatakse surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks ning muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemiseks või karistamiseks;

| 12. | mõistab kindlalt hukka liikmesriikide või Euroopa Liidus paiknevate ettevõtete mis tahes katsed importida elektrišokivöösid, mille import on nõukogu määrusega (EÜ) nr 1236/2005 keelatud, või muid, olgugi seaduslikke, kehale paigutatavaid elektrišokki tekitavaid ohjeldamisvahendeid, millel on sama toime, ning nõuab, et komisjon viiks läbi kiireloomulise uurimise, et selgitada, kas ja millal, enne või pärast määruse kehtestamist, on liikmesriikidesse toimetatud elektrišokivöösid või nende osi, muid elektrišokki tekitavaid kehale paigutatavaid ohjeldamisvahendeid, tehnilist abi või koolitust, ning teeks kindaks, kas selliseid vahendeid on kasutatud nende riikide õiguskaitse- või kinnipidamisasutustes, ja annaks uurimise tulemustest aru Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

12.

mõistab kindlalt hukka liikmesriikide või Euroopa Liidus paiknevate ettevõtete mis tahes katsed importida elektrišokivöösid, mille import on nõukogu määrusega (EÜ) nr 1236/2005 keelatud, või muid, olgugi seaduslikke, kehale paigutatavaid elektrišokki tekitavaid ohjeldamisvahendeid, millel on sama toime, ning nõuab, et komisjon viiks läbi kiireloomulise uurimise, et selgitada, kas ja millal, enne või pärast määruse kehtestamist, on liikmesriikidesse toimetatud elektrišokivöösid või nende osi, muid elektrišokki tekitavaid kehale paigutatavaid ohjeldamisvahendeid, tehnilist abi või koolitust, ning teeks kindaks, kas selliseid vahendeid on kasutatud nende riikide õiguskaitse- või kinnipidamisasutustes, ja annaks uurimise tulemustest aru Euroopa Parlamendile;

| 13. | palub komisjonil läbi vaadata ja ajakohastada nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 II lisas esitatud keelatud kaupade nimekiri, et lisada sellesse ogadega nuiad, seina- ja põrandaahelad, jalarauad, ketid ja ahelad, pöidlarauad, näpurauad ja pöidlakruvid, šokirauad ja muud kehale paigutatavad elektrišokki tekitavad ohjeldamisvahendid; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil läbi vaadata ja ajakohastada nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 II lisas esitatud keelatud kaupade nimekiri, et lisada sellesse ogadega nuiad, seina- ja põrandaahelad, jalarauad, ketid ja ahelad, pöidlarauad, näpurauad ja pöidlakruvid, šokirauad ja muud kehale paigutatavad elektrišokki tekitavad ohjeldamisvahendid;

| 14. | palub komisjonil läbi vaadata ja ajakohastada nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 III lisas esitatud kontrollitavate seadmete nimekiri, et lisada sellesse käerauad, nuiad ja muud käeshoitavad löögivahendid ning kaasaskantavad elektrišokivahendid, mille tööpinge on alla 10 000 voldi; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil läbi vaadata ja ajakohastada nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 III lisas esitatud kontrollitavate seadmete nimekiri, et lisada sellesse käerauad, nuiad ja muud käeshoitavad löögivahendid ning kaasaskantavad elektrišokivahendid, mille tööpinge on alla 10 000 voldi;

| 15. | palub komisjonil lisaks kehtestada konkreetne menetlus nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 II ja III lisas esitatud kaupade nimekirjade regulaarseks läbivaatamiseks vastavalt määruse põhjendusele 23; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil lisaks kehtestada konkreetne menetlus nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 II ja III lisas esitatud kaupade nimekirjade regulaarseks läbivaatamiseks vastavalt määruse põhjendusele 23;

| 16. | nõuab, et komisjon teeks ettepaneku lisada määrusesse võimalikult kiiresti klausel „lõppkasutus piinamise eesmärgil”, mis võimaldaks liikmesriikidel eelneva teabe põhjal litsentsida ja seega keelata eksportida neid kaupu, mille puhul on suur oht, et määratud lõppkasutajad võivad neid kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul viisil väärkohtlemiseks; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et komisjon teeks ettepaneku lisada määrusesse võimalikult kiiresti klausel „lõppkasutus piinamise eesmärgil”, mis võimaldaks liikmesriikidel eelneva teabe põhjal litsentsida ja seega keelata eksportida neid kaupu, mille puhul on suur oht, et määratud lõppkasutajad võivad neid kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul viisil väärkohtlemiseks;

| 17. | nõuab, et komisjon teeks ettepaneku lisada määrusesse võimalikult kiiresti säte, millega kõikidel Euroopa Liidu füüsilistel ja juriidilistel isikutel keelatakse vahendada ükskõik kust lähtuvaid tehinguid, rahvusvahelised tehingud kaasa arvatud, mille eesmärk on rahastada piinamisvahenditega kauplemist, sealhulgas selliste kaupade müüki ja eksporti, mille praktiline kasutus piirdub surmanuhtluse täideviimise, piinamise või muul viisil väärkohtlemisega ning mis on loetletud määruse II lisas; ning nõuab, et liikmesriigid kehtestaksid efektiivsed mehhanismid, et kontrollida tehingute vahendamist nende kaupade puhul, mis on loetletud määruse III lisas; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et komisjon teeks ettepaneku lisada määrusesse võimalikult kiiresti säte, millega kõikidel Euroopa Liidu füüsilistel ja juriidilistel isikutel keelatakse vahendada ükskõik kust lähtuvaid tehinguid, rahvusvahelised tehingud kaasa arvatud, mille eesmärk on rahastada piinamisvahenditega kauplemist, sealhulgas selliste kaupade müüki ja eksporti, mille praktiline kasutus piirdub surmanuhtluse täideviimise, piinamise või muul viisil väärkohtlemisega ning mis on loetletud määruse II lisas; ning nõuab, et liikmesriigid kehtestaksid efektiivsed mehhanismid, et kontrollida tehingute vahendamist nende kaupade puhul, mis on loetletud määruse III lisas;

| 18. | nõuab, et komisjon esitaks ettepaneku lisada määrusesse võimalikult kiiresti nõue importijatele – et need peavad nõutama impordiloa määruse III lisas loetletud kaupade sisseveoks Euroopa Liitu, ja nõue liikmesriikidele – keelduda impordiluba andmast, kui on alust arvata, et neid seadmeid võidakse kasutada piinamiseks või muul viisil väärkohtlemiseks Euroopa Liidus või, pärast nende edasimüümist, väljaspool Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et komisjon esitaks ettepaneku lisada määrusesse võimalikult kiiresti nõue importijatele – et need peavad nõutama impordiloa määruse III lisas loetletud kaupade sisseveoks Euroopa Liitu, ja nõue liikmesriikidele – keelduda impordiluba andmast, kui on alust arvata, et neid seadmeid võidakse kasutada piinamiseks või muul viisil väärkohtlemiseks Euroopa Liidus või, pärast nende edasimüümist, väljaspool Euroopa Liitu;

| 19. | nõuab, et komisjon kaaluks võimalusi, kuidas kaotada erand impordi- või ekspordiloa nõudest määruse III lisas loetletud kaupade puhul, kui need läbivad Euroopa Liidu territooriumi transiidina; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et komisjon kaaluks võimalusi, kuidas kaotada erand impordi- või ekspordiloa nõudest määruse III lisas loetletud kaupade puhul, kui need läbivad Euroopa Liidu territooriumi transiidina;

| 20. | tuletab meelde 2008. aastal ajakohastatud suuniseid kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta, mis käsitleb piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist, ning palub nõukogul ja komisjonil kooskõlas nende suunistega propageerida nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005 kohtumistel kolmandate riikidega kui parimate tavade näidet ja julgustada neid kolmandaid riike, kust eksporditakse seadmeid, mille sissevedu on nõukogu määrusega (EÜ) nr 1236/2005 keelatud, et need riigid teeksid määruses sisalduvad keelud teatavaks oma ettevõtjatele; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde 2008. aastal ajakohastatud suuniseid kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta, mis käsitleb piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist, ning palub nõukogul ja komisjonil kooskõlas nende suunistega propageerida nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005 kohtumistel kolmandate riikidega kui parimate tavade näidet ja julgustada neid kolmandaid riike, kust eksporditakse seadmeid, mille sissevedu on nõukogu määrusega (EÜ) nr 1236/2005 keelatud, et need riigid teeksid määruses sisalduvad keelud teatavaks oma ettevõtjatele;

| 21. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid täiustaksid kaubanduse rahvusvahelist kontrolli nende seadmete puhul, mida võidakse kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks ja muul viisil väärkohtlemiseks rahvusvahelisel tasandil, ning et komisjon ja liikmesriigid tegutseksid eelkõige selle heaks, et laiendada ÜRO Peaassamblee iga-aastast üleskutset, mille kohaselt „tuleb tõkestada ja keelata selliste seadmete tootmine, nendega kauplemine, nende eksportimine ja kasutamine, mis on spetsiaalselt ette nähtud piinade tekitamiseks”, ning kutsuksid kõiki riike üles reguleerima ka selliste seadmete tootmist, nendega kauplemist, nende eksportimist ja kasutamist, mis ei ole küll spetsiaalselt ette nähtud piinamiseks, kuid mida selleks või muul viisil väärkohtlemiseks laialdaselt kasutatakse; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid täiustaksid kaubanduse rahvusvahelist kontrolli nende seadmete puhul, mida võidakse kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks ja muul viisil väärkohtlemiseks rahvusvahelisel tasandil, ning et komisjon ja liikmesriigid tegutseksid eelkõige selle heaks, et laiendada ÜRO Peaassamblee iga-aastast üleskutset, mille kohaselt „tuleb tõkestada ja keelata selliste seadmete tootmine, nendega kauplemine, nende eksportimine ja kasutamine, mis on spetsiaalselt ette nähtud piinade tekitamiseks”, ning kutsuksid kõiki riike üles reguleerima ka selliste seadmete tootmist, nendega kauplemist, nende eksportimist ja kasutamist, mis ei ole küll spetsiaalselt ette nähtud piinamiseks, kuid mida selleks või muul viisil väärkohtlemiseks laialdaselt kasutatakse;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 87 E, 11.4.2002, lk 136.

(2)  ELT L 200, 30.7.2005, lk 1.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/111 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/111

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Olukord Korea poolsaarel

P7_TA(2010)0237

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon olukorra kohta Korea poolsaarel

2011/C 236 E/18

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Korea poolsaare kohta;

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2009. aasta otsust 2009/1002/ÜVJP;

võttes arvesse kõrge esindaja ja asepresidendi Catherine Ashtoni 20. mai 2010. aasta avaldust Korea Vabariigi laeva „Cheonan” uppumist käsitleva aruande avaldamise kohta;

võttes arvesse Korea Vabariigi laeva „Cheonan” uppumise uurimistulemusi käsitlevat aruannet;

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718 (2006) ja 1874 (2009);

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Korea poolsaarel on pärast laeva „Cheonan” uppumist, mis toimus 26. märtsil 2010 ja lõppes 46 inimese traagilise hukuga, suhted oluliselt teravnenud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Korea poolsaarel on pärast laeva „Cheonan” uppumist, mis toimus 26. märtsil 2010 ja lõppes 46 inimese traagilise hukuga, suhted oluliselt teravnenud;

| B. | arvestades, et 15. mail 2010 leiti merepõhjast torpeedo CHT-02D osad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 15. mail 2010 leiti merepõhjast torpeedo CHT-02D osad;

| C. | arvestades, et kõrge esindaja ja asepresident Catherine Ashton mõistis „Cheonani” põhjalaskmise kui kõlvatu ja vastutustundetu teo teravalt hukka; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõrge esindaja ja asepresident Catherine Ashton mõistis „Cheonani” põhjalaskmise kui kõlvatu ja vastutustundetu teo teravalt hukka;

| D. | arvestades, et rahvusvahelistest ekspertidest koosneva ühise tsiviil-sõjaväelise uurimisrühma poolt teadusliku ja objektiivse lähenemisviisi alusel läbi viidud uurimis- ja kontrolliprotsessi tulemused koos neutraalsete riikide järelevalvekomitee sõltumatu hinnanguga tõendavad selgelt ja veenvalt, et Korea Vabariigi laev „Cheonan” uppus veealuse välise plahvatuse tagajärjel, mille põhjustas Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis (Korea RDV) valmistatud torpeedo; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rahvusvahelistest ekspertidest koosneva ühise tsiviil-sõjaväelise uurimisrühma poolt teadusliku ja objektiivse lähenemisviisi alusel läbi viidud uurimis- ja kontrolliprotsessi tulemused koos neutraalsete riikide järelevalvekomitee sõltumatu hinnanguga tõendavad selgelt ja veenvalt, et Korea Vabariigi laev „Cheonan” uppus veealuse välise plahvatuse tagajärjel, mille põhjustas Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis (Korea RDV) valmistatud torpeedo;

| E. | arvestades, et kõigi teiste naabermaade allveelaevad olid õnnetuse toimumise hetkel oma baasides või nende läheduses; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõigi teiste naabermaade allveelaevad olid õnnetuse toimumise hetkel oma baasides või nende läheduses;

| F. | arvestades, et ÜRO peasekretär Ban Ki Moon on kirjeldanud aruande tulemusi äärmiselt murettekitavatena; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO peasekretär Ban Ki Moon on kirjeldanud aruande tulemusi äärmiselt murettekitavatena;

| G. | arvestades, et Korea Vabariigi valitsus nõudis, et Korea RDV ametivõimud vabandaksid avalikult ning lubaksid, et nende poolt ei järgne täiendavaid provokatsioone; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Korea Vabariigi valitsus nõudis, et Korea RDV ametivõimud vabandaksid avalikult ning lubaksid, et nende poolt ei järgne täiendavaid provokatsioone;

| H. | arvestades, et Korea RDV valitsus eitas igasugust seotust laeva „Cheonan” uppumisega ning süüdistas Korea Vabariiki fabritseerimises ja ähvardas alustada avalikku sõjategevust, kui Korea Vabariik peaks edasisi sanktsioone kehtestama; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Korea RDV valitsus eitas igasugust seotust laeva „Cheonan” uppumisega ning süüdistas Korea Vabariiki fabritseerimises ja ähvardas alustada avalikku sõjategevust, kui Korea Vabariik peaks edasisi sanktsioone kehtestama;

| I. | arvestades, et Korea RDV relvajõud on jätkanud provokatsioonilist ja jõhkrat sõjalist tegevust ning tapnud näiteks 4. juunil 2010 Hiina RV ja Korea RDV vahelisel piiril kolm Hiina kodanikku; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Korea RDV relvajõud on jätkanud provokatsioonilist ja jõhkrat sõjalist tegevust ning tapnud näiteks 4. juunil 2010 Hiina RV ja Korea RDV vahelisel piiril kolm Hiina kodanikku;

| J. | arvestades, et selle vahejuhtumi tõttu on Korea Vabariik teatanud kõikide suhete peatamisest Korea RDVga, v.a humanitaarabi ja Kaesongi tööstuskompleksiga seotud tegevus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et selle vahejuhtumi tõttu on Korea Vabariik teatanud kõikide suhete peatamisest Korea RDVga, v.a humanitaarabi ja Kaesongi tööstuskompleksiga seotud tegevus;

| K. | arvestades, et Korea Vabariigi valitsus on teatanud, et enne kui Korea Rahvademokraatliku Vabariigi suhtes ei ole võetud asjakohaseid meetmeid, ei pöördu Korea Vabariik kuuepoolsete kõneluste juurde tagasi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Korea Vabariigi valitsus on teatanud, et enne kui Korea Rahvademokraatliku Vabariigi suhtes ei ole võetud asjakohaseid meetmeid, ei pöördu Korea Vabariik kuuepoolsete kõneluste juurde tagasi;

| L. | arvestades, et EL toetab igati Korea poolsaare tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmist ning on arvamusel, et kuuepoolsete kõneluste jätkamine on selle piirkonna rahu ja stabiilsuse jaoks ülimalt oluline; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL toetab igati Korea poolsaare tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmist ning on arvamusel, et kuuepoolsete kõneluste jätkamine on selle piirkonna rahu ja stabiilsuse jaoks ülimalt oluline;

| M. | arvestades, et Hiina Rahvavabariigi ja Venemaa Föderatsiooni valitsused ei ole veel asunud ühise uurimisrühma lõpparuande ja järelduste suhtes selgele seisukohale; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Hiina Rahvavabariigi ja Venemaa Föderatsiooni valitsused ei ole veel asunud ühise uurimisrühma lõpparuande ja järelduste suhtes selgele seisukohale;

| N. | arvestades, et Korea Vabariik edastas selle küsimuse ametlikult ÜRO Julgeolekunõukogule arutamiseks, samal ajal kui Korea RDV saatis ÜRO Julgeolekunõukogu presidendile kirja, milles eitatakse mis tahes vastutust rünnakuga seoses ning soovitakse Julgeolekunõukogu abi Korea RDV poolse uurimise läbiviimiseks, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Korea Vabariik edastas selle küsimuse ametlikult ÜRO Julgeolekunõukogule arutamiseks, samal ajal kui Korea RDV saatis ÜRO Julgeolekunõukogu presidendile kirja, milles eitatakse mis tahes vastutust rünnakuga seoses ning soovitakse Julgeolekunõukogu abi Korea RDV poolse uurimise läbiviimiseks,

| 1. | avaldab sügavat kahetsust inimeste hukkumise pärast Korea Vabariigi korveti „Cheonan” pardal ning avaldab solidaarsuse ja sõpruse vaimus kaastunnet Korea Vabariigi valitsusele, hukkunute perekondadele ja Korea rahvale; |
| --- | --- |

1.

avaldab sügavat kahetsust inimeste hukkumise pärast Korea Vabariigi korveti „Cheonan” pardal ning avaldab solidaarsuse ja sõpruse vaimus kaastunnet Korea Vabariigi valitsusele, hukkunute perekondadele ja Korea rahvale;

| 2. | mõistab sarnaselt kõrge esindaja ja asepresidendiga rünnaku hukka ning hindab Korea Vabariigi poolt ilmutatud vaoshoitust; |
| --- | --- |

2.

mõistab sarnaselt kõrge esindaja ja asepresidendiga rünnaku hukka ning hindab Korea Vabariigi poolt ilmutatud vaoshoitust;

| 3. | võtab teadmiseks ühise uurimisrühma lõpparuande järeldused laeva uppumise kohta, mille põhjustas Põhja-Korea torpeedo, ning mõistab teravalt hukka laeva põhjalaskmise, mis kujutab endast provokatsiooniakti rahu ja stabiilsuse vastu Korea poolsaarel; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks ühise uurimisrühma lõpparuande järeldused laeva uppumise kohta, mille põhjustas Põhja-Korea torpeedo, ning mõistab teravalt hukka laeva põhjalaskmise, mis kujutab endast provokatsiooniakti rahu ja stabiilsuse vastu Korea poolsaarel;

| 4. | on pettunud, et Hiina Rahvavabariigi ja Venemaa Föderatsiooni valitsused ei ole veel asunud ühise uurimisrühma lõpparuande ja järelduste suhtes selgele seisukohale; |
| --- | --- |

4.

on pettunud, et Hiina Rahvavabariigi ja Venemaa Föderatsiooni valitsused ei ole veel asunud ühise uurimisrühma lõpparuande ja järelduste suhtes selgele seisukohale;

| 5. | kutsub mõlemat poolt üles ilmutama vaoshoitust ning kasutama kõiki võimalikke vahendeid Põhja- ja Lõuna-Korea vaheliste suhete parandamiseks ning suurendama jõupingutusi püsiva rahu ja turvalisuse edendamiseks Korea poolsaarel; |
| --- | --- |

5.

kutsub mõlemat poolt üles ilmutama vaoshoitust ning kasutama kõiki võimalikke vahendeid Põhja- ja Lõuna-Korea vaheliste suhete parandamiseks ning suurendama jõupingutusi püsiva rahu ja turvalisuse edendamiseks Korea poolsaarel;

| 6. | kutsub Hiina Rahvavabariigi ja Venemaa Föderatsiooni valitsusi kui ÜRO julgeolekukomitee alalise liikmeid üles vaatama põhjalikult läbi ühise uurimiskomitee töö lõpparuande ja järeldused; |
| --- | --- |

6.

kutsub Hiina Rahvavabariigi ja Venemaa Föderatsiooni valitsusi kui ÜRO julgeolekukomitee alalise liikmeid üles vaatama põhjalikult läbi ühise uurimiskomitee töö lõpparuande ja järeldused;

| 7. | kutsub Hiina Rahvavabariiki kui ÜRO julgeolekukomitee alalist liiget ja Korea RDV põhilist kaubanduspartnerit üles avaldama Põhja-Koreale asjakohast positiivset mõju ja püüdma takistada konflikti edasist süvenemist; |
| --- | --- |

7.

kutsub Hiina Rahvavabariiki kui ÜRO julgeolekukomitee alalist liiget ja Korea RDV põhilist kaubanduspartnerit üles avaldama Põhja-Koreale asjakohast positiivset mõju ja püüdma takistada konflikti edasist süvenemist;

| 8. | rõhutab, et parlament toetab Korea Vabariigi otsust suunata see küsimus ÜRO Julgeolekunõukogule; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et parlament toetab Korea Vabariigi otsust suunata see küsimus ÜRO Julgeolekunõukogule;

| 9. | kutsub kuuepoolsetesse kõnelustesse kaasatud riike jätkama koostööd, tagamaks et alustatakse uuesti kõnelusi Põhja-Korea tuumaprogrammi lõpetamiseks; |
| --- | --- |

9.

kutsub kuuepoolsetesse kõnelustesse kaasatud riike jätkama koostööd, tagamaks et alustatakse uuesti kõnelusi Põhja-Korea tuumaprogrammi lõpetamiseks;

| 10. | kutsub komisjoni üles jätkama käimasolevaid humanitaarabi programme ja hoidma avatuna kanalid Korea RDVga suhtlemiseks, kuna sellised abiprogrammid mõjutavad otseselt inimeste elutingimusi Korea RDVs; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles jätkama käimasolevaid humanitaarabi programme ja hoidma avatuna kanalid Korea RDVga suhtlemiseks, kuna sellised abiprogrammid mõjutavad otseselt inimeste elutingimusi Korea RDVs;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni presidendile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogu eesistujale, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Korea Vabariigi valitsusele ja Korea Rahvademokaraatliku Vabariigi valitsusele. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni presidendile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogu eesistujale, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Korea Vabariigi valitsusele ja Korea Rahvademokaraatliku Vabariigi valitsusele.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/113 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/113

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Bosnia ja Hertsegoviina

P7_TA(2010)0238

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon olukorra kohta Bosnias ja Hertsegoviinas

2011/C 236 E/19

Euroopa Parlament,

võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis allkirjastati ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel 16. juunil 2008. aastal;

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1244/2009 viisanõudest vabastamise kohta (1);

võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2003. aasta järeldusi Lääne-Balkani kohta ning 30. novembri 2009. aasta järeldusi Bosnia ja Hertsegoviina kohta;

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 16. juuni 2003. aasta järeldusi Lääne-Balkani riikide kohta ja nende järelduste lisa pealkirjaga „Thessaloniki arengukava Lääne-Balkani riikidele: Euroopa integratsiooni poole”, mille kinnitas 19.–20. juunil 2003. aastal Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu;

võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu suurkoja 22. detsembri 2009. aasta otsust kohtuasjas Sejdic ja Finci versus Bosnia ja Hertsegoviina (taotlused nr 27996/06 ja 34836/06);

võttes arvesse oma 24. aprilli 2009. aasta resolutsiooni olukorra kohta Bosnias ja Hertsegoviinas (2);

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni Srebrenica kohta (3);

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt kinnitanud, et peab oma kohuseks aidata Lääne-Balkani riikidel, sealhulgas Bosnial ja Hertsegoviinal saada ELi liikmeks; arvestades aga, et põhivastutus ELiga ühinemise eest lasub siiski nendel riikidel endil ning peamine on nende suutlikkus ja otsustavus täita Kopenhaageni kriteeriume; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt kinnitanud, et peab oma kohuseks aidata Lääne-Balkani riikidel, sealhulgas Bosnial ja Hertsegoviinal saada ELi liikmeks; arvestades aga, et põhivastutus ELiga ühinemise eest lasub siiski nendel riikidel endil ning peamine on nende suutlikkus ja otsustavus täita Kopenhaageni kriteeriume;

| B. | arvestades, et Bosnias ja Hertsegoviinas kestab pikemat aega poliitiline, majanduslik ja sotsiaalne seisak, millega kaasnevad laialdane ja püsiv poliitiline halvatus, rahvuste suhete halvenemine, mis on tingitud poliitilisest retoorikast, ning riigi poliitilise eliidi soovimatus ja võimetus jõuda kompromissi ja ühise visioonini riigi pakiliste poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete probleemide lahendamise suhtes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Bosnias ja Hertsegoviinas kestab pikemat aega poliitiline, majanduslik ja sotsiaalne seisak, millega kaasnevad laialdane ja püsiv poliitiline halvatus, rahvuste suhete halvenemine, mis on tingitud poliitilisest retoorikast, ning riigi poliitilise eliidi soovimatus ja võimetus jõuda kompromissi ja ühise visioonini riigi pakiliste poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete probleemide lahendamise suhtes;

| C. | arvestades, et järjest hoogustuv natsionalistlik ja setsessionistlik retoorika on teravas vastuolus Euroopa põhiväärtustega, sotsiaalse ja majandusliku arengu ning poliitilise stabiilsusega, kahjustab riigi üldisi huve, takistab rahvuste leppimist ning pärsib riigi püüdlusi saada ELi liikmeks; arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina võib teistest Lääne-Balkani riikidest veelgi rohkem maha jääda ja jätta kasutamata Euroopa integratsiooni võimalused; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et järjest hoogustuv natsionalistlik ja setsessionistlik retoorika on teravas vastuolus Euroopa põhiväärtustega, sotsiaalse ja majandusliku arengu ning poliitilise stabiilsusega, kahjustab riigi üldisi huve, takistab rahvuste leppimist ning pärsib riigi püüdlusi saada ELi liikmeks; arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina võib teistest Lääne-Balkani riikidest veelgi rohkem maha jääda ja jätta kasutamata Euroopa integratsiooni võimalused;

| D. | arvestades, et Daytoni lepped olid vajalikud verevalamise lõpetamiseks, kuid nendega ei suudetud luua jätkusuutlikku ja toimivat Bosnia ja Hertsegoviina riiki; arvestades, et poliitilise otsustusprotsessi killustamine Daytoni lepetega loodud keskvalitsuse ja liitriigi osade vahel ning valitsemise eri tasandite pädevuse kattumine ja seadusloome ühtlustamatus on endiselt peamised takistused, mis pärsivad valitsuse tõhusat tööd ning ka riigi suutlikkust kiiresti läbi viia reforme, et valmistuda ELi liikmeks saamast; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Daytoni lepped olid vajalikud verevalamise lõpetamiseks, kuid nendega ei suudetud luua jätkusuutlikku ja toimivat Bosnia ja Hertsegoviina riiki; arvestades, et poliitilise otsustusprotsessi killustamine Daytoni lepetega loodud keskvalitsuse ja liitriigi osade vahel ning valitsemise eri tasandite pädevuse kattumine ja seadusloome ühtlustamatus on endiselt peamised takistused, mis pärsivad valitsuse tõhusat tööd ning ka riigi suutlikkust kiiresti läbi viia reforme, et valmistuda ELi liikmeks saamast;

| E. | arvestades, et põhiseaduse reform on tähtsaim reform selleks, et kujundada Bosnia ja Hertsegoviina tõhusaks ja täiel määral toimivaks riigiks; arvestades, et kohtusüsteemi keeruline struktuur, ühtse eelarve puudumine, nelja üksteisest erineva riigisisese jurisdiktsiooni ühtlustamist toetava Bosnia ja Hertsegoviina ülemkohtu puudumine ning Serblaste Vabariigi (Republika Srpska) valitsuse poliitiline sekkumine kohtusüsteemi ja pidevad ründed keskvõimu tasandi kohtuasutuste jurisdiktsiooni ja pädevuse vastu kahjustavad kohtute tööd ning pidurdavad reformipüüdeid; arvestades, et rahvusvaheliste otsustega loodud föderatsiooni osade struktuure tuleks muuta, et need oleksid tõhusamad ja seostuksid paremini riigi institutsioonilise raamistikuga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et põhiseaduse reform on tähtsaim reform selleks, et kujundada Bosnia ja Hertsegoviina tõhusaks ja täiel määral toimivaks riigiks; arvestades, et kohtusüsteemi keeruline struktuur, ühtse eelarve puudumine, nelja üksteisest erineva riigisisese jurisdiktsiooni ühtlustamist toetava Bosnia ja Hertsegoviina ülemkohtu puudumine ning Serblaste Vabariigi (Republika Srpska) valitsuse poliitiline sekkumine kohtusüsteemi ja pidevad ründed keskvõimu tasandi kohtuasutuste jurisdiktsiooni ja pädevuse vastu kahjustavad kohtute tööd ning pidurdavad reformipüüdeid; arvestades, et rahvusvaheliste otsustega loodud föderatsiooni osade struktuure tuleks muuta, et need oleksid tõhusamad ja seostuksid paremini riigi institutsioonilise raamistikuga;

| F. | arvestades, et riigi kõigi kodanike tulevik Euroopas on seotud Euroopa Liiduga; arvestades, et ELi liikmeks saamise väljavaade on Bosnia ja Hertsegoviina elanike jaoks üks peamisi ühendavaid tegureid; arvestades, et Bosnial ja Hertsegoviinal on lootust ELi liikmeks saada vaid ühtse riigina ning kõik katsed kahjustada ja nõrgestada föderaaltasandi institutsioone ning muuta ühiskond vastutustundetu natsionalistliku ja setsessionistliku poliitika pantvangiks võtavad kõigilt kodanikelt võimaluse Euroopaga integreerumisest osa saada; arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina on ELi integratsiooniprotsessiga seotud reformide teostamisel saavutanud vaid piiratud edu; arvestades, et valdavalt rahvuslikul ja liitriigi osade tasandil koostatud tegevuskavad võivad takistada ELi ja NATO liikmeks saamise tingimuste täitmist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et riigi kõigi kodanike tulevik Euroopas on seotud Euroopa Liiduga; arvestades, et ELi liikmeks saamise väljavaade on Bosnia ja Hertsegoviina elanike jaoks üks peamisi ühendavaid tegureid; arvestades, et Bosnial ja Hertsegoviinal on lootust ELi liikmeks saada vaid ühtse riigina ning kõik katsed kahjustada ja nõrgestada föderaaltasandi institutsioone ning muuta ühiskond vastutustundetu natsionalistliku ja setsessionistliku poliitika pantvangiks võtavad kõigilt kodanikelt võimaluse Euroopaga integreerumisest osa saada; arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina on ELi integratsiooniprotsessiga seotud reformide teostamisel saavutanud vaid piiratud edu; arvestades, et valdavalt rahvuslikul ja liitriigi osade tasandil koostatud tegevuskavad võivad takistada ELi ja NATO liikmeks saamise tingimuste täitmist;

| G. | arvestades, et nõukogu ja komisjon peavad näitama rohkem juhtivat rolli ja võimet toimida tõukejõuna edasiste reformide algatamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nõukogu ja komisjon peavad näitama rohkem juhtivat rolli ja võimet toimida tõukejõuna edasiste reformide algatamisel ja rakendamisel;

| H. | arvestades, et kõrge esindaja büroo (OHR) ennatlik sulgemine, mille tingis õiguspärane soov suurendada kohalike mõjuvõimu poliitilises protsessis, võis mõjutada riigi stabiilsust ning hädavajalike reformide kiirust ja tulemusi; arvestades, et kõrge esindaja büroo asendamine suuremate volitustega ELi eriesindajaga jääb hädavajalikuks sammuks, mis sillutab teed kandidaatriigiks saamisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõrge esindaja büroo (OHR) ennatlik sulgemine, mille tingis õiguspärane soov suurendada kohalike mõjuvõimu poliitilises protsessis, võis mõjutada riigi stabiilsust ning hädavajalike reformide kiirust ja tulemusi; arvestades, et kõrge esindaja büroo asendamine suuremate volitustega ELi eriesindajaga jääb hädavajalikuks sammuks, mis sillutab teed kandidaatriigiks saamisele;

| I. | arvestades, et Bosniat ja Hertsegoviinat võib õnnitleda ÜRO Julgeolekunõukogu ajutiseks liikmeks (aastateks 2010–2011) valimise puhul, mis näitab, et see riik on suuteline täie jõu ja vastutusega osalema rahvusvaheliste küsimuste lahendamisel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Bosniat ja Hertsegoviinat võib õnnitleda ÜRO Julgeolekunõukogu ajutiseks liikmeks (aastateks 2010–2011) valimise puhul, mis näitab, et see riik on suuteline täie jõu ja vastutusega osalema rahvusvaheliste küsimuste lahendamisel;

| J. | arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina poliitiliselt vastutavad isikud ei ole taganud piisavat õigusemõistmist ja hüvitust tuhandetele 1992.–1995. aasta sõja ajal vägistatud naistele ja tüdrukutele, kuna sõja ajal toime pandud seksuaalkuritegude arv, mille kohta on süüdistus esitatud, on erakordselt väike, ning arvestades, et ohvreid ei ole alati koheldud väärikalt ja lugupidavalt ning sageli ei ole neid piisavalt kaitstud ning psüühiliselt ja aineliselt toetatud, et nad saaksid oma elu uuesti korraldada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina poliitiliselt vastutavad isikud ei ole taganud piisavat õigusemõistmist ja hüvitust tuhandetele 1992.–1995. aasta sõja ajal vägistatud naistele ja tüdrukutele, kuna sõja ajal toime pandud seksuaalkuritegude arv, mille kohta on süüdistus esitatud, on erakordselt väike, ning arvestades, et ohvreid ei ole alati koheldud väärikalt ja lugupidavalt ning sageli ei ole neid piisavalt kaitstud ning psüühiliselt ja aineliselt toetatud, et nad saaksid oma elu uuesti korraldada;

| K. | arvestades, et 11. juulil 2010 möödub 15 aastat Srebrenica ja Potočari genotsiidist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 11. juulil 2010 möödub 15 aastat Srebrenica ja Potočari genotsiidist;

| L. | arvestades, et Daytoni rahuleppe VII lisa ei ole ikka veel täielikult rakendatud; arvestades, et ikka veel ootab õiglast, terviklikku ja püsivat lahendamist nende inimeste olukord, kes kuuluvad 115 000 riigisiseselt ümberasustatu hulka, samuti pagulaste ja teiste konfliktide tõttu kannatanud isikute olukord, ning arvestades, et tagasipöördunud inimesi on vaja sotsiaalselt ja majanduslikult paremini integreerida; arvestades, et Rahvusvahelise Punase Risti Komitee andmetel on sõja lõpust tänaseni kadunud 10 000 inimest, kelle saatuse kohta andmed puuduvad; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Daytoni rahuleppe VII lisa ei ole ikka veel täielikult rakendatud; arvestades, et ikka veel ootab õiglast, terviklikku ja püsivat lahendamist nende inimeste olukord, kes kuuluvad 115 000 riigisiseselt ümberasustatu hulka, samuti pagulaste ja teiste konfliktide tõttu kannatanud isikute olukord, ning arvestades, et tagasipöördunud inimesi on vaja sotsiaalselt ja majanduslikult paremini integreerida; arvestades, et Rahvusvahelise Punase Risti Komitee andmetel on sõja lõpust tänaseni kadunud 10 000 inimest, kelle saatuse kohta andmed puuduvad;

| M. | arvestades, et komisjon esitas 27. mail 2010. aastal õigusakti ettepaneku viisanõude kaotamise kohta Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele (KOM(2010)0256), mis annab ametliku võimaluse viisanõude kaotamiseks aastal 2010; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjon esitas 27. mail 2010. aastal õigusakti ettepaneku viisanõude kaotamise kohta Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele (KOM(2010)0256), mis annab ametliku võimaluse viisanõude kaotamiseks aastal 2010;

| N. | arvestades, et Prantsusmaa, Itaalia ja Luksemburg ei ole veel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ratifitseerinud, mis hoiab tagasi riigi Euroopasse integreerumist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Prantsusmaa, Itaalia ja Luksemburg ei ole veel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ratifitseerinud, mis hoiab tagasi riigi Euroopasse integreerumist;

| O. | arvestades, et Bosnias ja Hertsegoviinas visalt püsivate sügavate rahvuslike lõhede ületamiseks on riigis vaja luua moodne, rohkem integreeritud ja segregatsioonivaba haridussüsteem; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Bosnias ja Hertsegoviinas visalt püsivate sügavate rahvuslike lõhede ületamiseks on riigis vaja luua moodne, rohkem integreeritud ja segregatsioonivaba haridussüsteem;

| P. | arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused ei tee tõsiseid pingutusi riigi korruptsiooniprobleemi tõhusaks lahendamiseks, mis kahjustab tõsiselt riigi majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist arengut; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused ei tee tõsiseid pingutusi riigi korruptsiooniprobleemi tõhusaks lahendamiseks, mis kahjustab tõsiselt riigi majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist arengut;

| Q. | arvestades, et inimkaubandus on tõsine kuritegu ja sellega rikutakse jõhkralt inimõigusi; arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina on inimkaubanduse, eriti naiste ja lastega kaubitsemise lähteriik ning vähemal määral ka transiit- ja sihtriik; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et inimkaubandus on tõsine kuritegu ja sellega rikutakse jõhkralt inimõigusi; arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina on inimkaubanduse, eriti naiste ja lastega kaubitsemise lähteriik ning vähemal määral ka transiit- ja sihtriik;

| R. | arvestades, et liitriigi ja selle osade põhiseadused tagavad kõigile inimestele võrdse kohtlemise; arvestades, et romid elavad endiselt väga rasketes tingimustes ja neid diskrimineeritakse; arvestades, et diskrimineerimine ja sotsiaalne tõrjumine soolise identiteedi ja seksuaalse sättumuse alusel on laialt levinud; arvestades, et nimetatud rühmi endiselt rünnatakse füüsiliselt, neid koheldakse halvasti ja ahistatakse; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et liitriigi ja selle osade põhiseadused tagavad kõigile inimestele võrdse kohtlemise; arvestades, et romid elavad endiselt väga rasketes tingimustes ja neid diskrimineeritakse; arvestades, et diskrimineerimine ja sotsiaalne tõrjumine soolise identiteedi ja seksuaalse sättumuse alusel on laialt levinud; arvestades, et nimetatud rühmi endiselt rünnatakse füüsiliselt, neid koheldakse halvasti ja ahistatakse;

| S. | arvestades, et tööpuudus on endiselt väga kõrge ja see on majanduskriisi tõttu veelgi suurenenud; arvestades, et eelkõige noorte töövõimaluste puudumine takistab riigi arengut ja suurendab poliitilisi pingeid; arvestades, et majanduslik heaolu on Bosnia ja Hertsegoviina edasise arengu ning riigisisese leppimise seisukohalt ülimalt oluline, |
| --- | --- |

S.

arvestades, et tööpuudus on endiselt väga kõrge ja see on majanduskriisi tõttu veelgi suurenenud; arvestades, et eelkõige noorte töövõimaluste puudumine takistab riigi arengut ja suurendab poliitilisi pingeid; arvestades, et majanduslik heaolu on Bosnia ja Hertsegoviina edasise arengu ning riigisisese leppimise seisukohalt ülimalt oluline,

Euroopaga integreerumise väljavaade

| 1. | avaldab rahulolematust selle üle, et Bosnia ja Hertsegoviina edusammud stabiilsuse ja arengu suunas ning ELiga ühinemise potentsiaalse kandidaatriigina on jäänud väheseks; täheldab kasvava murega ebastabiilset poliitilist õhkkonda ja kõikidele poliitilistele jõududele ühise visiooni puudumist, ning mõistab otsustavalt hukka ässitava retoorika, mis kahjustab rahvustevahelist lepitusprotsessi ja riigistruktuuride toimimist; peab Serblaste Vabariigi (Republika Srpska) liidrite avaldust rahumeelse eraldumise asjus referendumi korraldamise kohta provokatsiooniks, mis ohustab Bosnia ja Hertsegoviina stabiilsust, suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; |
| --- | --- |

1.

avaldab rahulolematust selle üle, et Bosnia ja Hertsegoviina edusammud stabiilsuse ja arengu suunas ning ELiga ühinemise potentsiaalse kandidaatriigina on jäänud väheseks; täheldab kasvava murega ebastabiilset poliitilist õhkkonda ja kõikidele poliitilistele jõududele ühise visiooni puudumist, ning mõistab otsustavalt hukka ässitava retoorika, mis kahjustab rahvustevahelist lepitusprotsessi ja riigistruktuuride toimimist; peab Serblaste Vabariigi (Republika Srpska) liidrite avaldust rahumeelse eraldumise asjus referendumi korraldamise kohta provokatsiooniks, mis ohustab Bosnia ja Hertsegoviina stabiilsust, suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust;

| 2. | nõuab tungivalt, et tehtaks lõpp natsionalistlikule ja liitriigist lahkulöömist propageerivale retoorikale, mis lõhestab ühiskonda ja kahjustab Daytoni rahuleppe põhiolemust, ning alustataks tõsiseid kõnelusi ja sõlmitaks püsivad kokkulepped, millega luuakse korralikult toimiv riik ja mis võimaldavad Bosnia ja Hertsegoviina institutsioonidel Euroopaga integreeruda ja riigi üldist olukorda parandada; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et tehtaks lõpp natsionalistlikule ja liitriigist lahkulöömist propageerivale retoorikale, mis lõhestab ühiskonda ja kahjustab Daytoni rahuleppe põhiolemust, ning alustataks tõsiseid kõnelusi ja sõlmitaks püsivad kokkulepped, millega luuakse korralikult toimiv riik ja mis võimaldavad Bosnia ja Hertsegoviina institutsioonidel Euroopaga integreeruda ja riigi üldist olukorda parandada;

| 3. | tuletab meelde, et Euroopa Liiduga ühinemine tähendab liidu põhiväärtuste ja -reeglite tunnistamist, milleks on inimõiguste, sealhulgas rahvusvähemuste õiguste austamine, solidaarsus, sallivus, demokraatia ja õigusriik, mis muu hulgas hõlmab kohtute sõltumatuse tunnistamist; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et Euroopa Liiduga ühinemine tähendab liidu põhiväärtuste ja -reeglite tunnistamist, milleks on inimõiguste, sealhulgas rahvusvähemuste õiguste austamine, solidaarsus, sallivus, demokraatia ja õigusriik, mis muu hulgas hõlmab kohtute sõltumatuse tunnistamist;

| 4. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning laienemise ja Euroopa naabruspoliitika volinikku kasutama täiel määral ELi mõju Bosnia ja Hertsegoviina poliitikutele, et panna neid kooskõlastatumalt tegutsema Euroopa partnerluse nõuete ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmiseks; tuletab kõigile poliitiliste organisatsioonide esindajatele meelde, et need kaks dokumenti kujutavad endast ELiga integreerumise tegevuskava ning et nende kohustus oma kodanike ees on kompromisse saavutada ja reformide osas kokku leppida; soovitab asepresidendil ja kõrgel esindajal ning komisjonil järjekindlamalt ja tulemustele orienteeritult rõhuda ELi seatud tingimustele, et täita Bosnia ja Hertsegoviina rahvaste tegelikud vajadused; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning laienemise ja Euroopa naabruspoliitika volinikku kasutama täiel määral ELi mõju Bosnia ja Hertsegoviina poliitikutele, et panna neid kooskõlastatumalt tegutsema Euroopa partnerluse nõuete ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmiseks; tuletab kõigile poliitiliste organisatsioonide esindajatele meelde, et need kaks dokumenti kujutavad endast ELiga integreerumise tegevuskava ning et nende kohustus oma kodanike ees on kompromisse saavutada ja reformide osas kokku leppida; soovitab asepresidendil ja kõrgel esindajal ning komisjonil järjekindlamalt ja tulemustele orienteeritult rõhuda ELi seatud tingimustele, et täita Bosnia ja Hertsegoviina rahvaste tegelikud vajadused;

| 5. | avaldab tugevat toetust kõrge esindaja büroole ning rõhutab, et üleminek võib lõppeda alles siis, kui Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud on viis eesmärki ja kaks tingimust täielikult täitnud; nõuab tungivalt, et Serblaste Vabariigi ametivõimud täidaksid oma kohustuse ja võtaksid vastu Serblaste Vabariigi elektriseaduse, mis võimaldaks Brčko järelevalvajal soovitada Brčko piirkonna järelevalverežiimi lõpetamist; |
| --- | --- |

5.

avaldab tugevat toetust kõrge esindaja büroole ning rõhutab, et üleminek võib lõppeda alles siis, kui Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud on viis eesmärki ja kaks tingimust täielikult täitnud; nõuab tungivalt, et Serblaste Vabariigi ametivõimud täidaksid oma kohustuse ja võtaksid vastu Serblaste Vabariigi elektriseaduse, mis võimaldaks Brčko järelevalvajal soovitada Brčko piirkonna järelevalverežiimi lõpetamist;

| 6. | nõuab tungivalt, et Serblaste Vabariigi valitsus osaleks jätkuvalt aktiivselt kõrge esindaja büroo poolt loetletud riigivara jagamise läbirääkimistel, ning palub, et ta oma vabariigis ei võtaks vastu riigivara käsitlevaid seadusi, sest see tähendaks kõrge esindaja riigivara müügi keelustamise otsuse tõsist rikkumist ja seetõttu lükkaks kaugemale tulevikku kõrge esindaja büroo sulgemise; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et Serblaste Vabariigi valitsus osaleks jätkuvalt aktiivselt kõrge esindaja büroo poolt loetletud riigivara jagamise läbirääkimistel, ning palub, et ta oma vabariigis ei võtaks vastu riigivara käsitlevaid seadusi, sest see tähendaks kõrge esindaja riigivara müügi keelustamise otsuse tõsist rikkumist ja seetõttu lükkaks kaugemale tulevikku kõrge esindaja büroo sulgemise;

| 7. | väljendab heameelt põhiseaduse muudatuse üle, millega luuakse kohaliku omavalitsusüksusena Brčko piirkond, millega täidetakse veel üks rahu tagamise nõukogu tingimus kõrge esindaja büroo tulevaseks sulgemiseks; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt põhiseaduse muudatuse üle, millega luuakse kohaliku omavalitsusüksusena Brčko piirkond, millega täidetakse veel üks rahu tagamise nõukogu tingimus kõrge esindaja büroo tulevaseks sulgemiseks;

| 8. | palub föderatsiooni kahel osal ja kõikidel poliitilistel jõududel, eriti Serblaste Vabariigi valitsusel täielikult täita Daytoni rahulepet ning nimetatud leppe ja ÜRO Julgeolekunõukogu otsuste põhjal võetud meetmetele mitte vastu tegutseda; peab kõrget esindajat kõrgeimaks autoriteediks rahuprotsessi tsiviilvaldkonna küsimuste lahendamise tõlgendamisel; palub kõikidel poliitilistel jõududel kohelda kõrget esindajat ja kõiki rahvusvahelisi töötajaid riigis vajaliku austusega ning hoiduda igasugustest isikute vastastest rünnakutest; |
| --- | --- |

8.

palub föderatsiooni kahel osal ja kõikidel poliitilistel jõududel, eriti Serblaste Vabariigi valitsusel täielikult täita Daytoni rahulepet ning nimetatud leppe ja ÜRO Julgeolekunõukogu otsuste põhjal võetud meetmetele mitte vastu tegutseda; peab kõrget esindajat kõrgeimaks autoriteediks rahuprotsessi tsiviilvaldkonna küsimuste lahendamise tõlgendamisel; palub kõikidel poliitilistel jõududel kohelda kõrget esindajat ja kõiki rahvusvahelisi töötajaid riigis vajaliku austusega ning hoiduda igasugustest isikute vastastest rünnakutest;

| 9. | võtab rahuldusega teadmiseks Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) ja Euroopa Liidu vägede (EUFOR) operatsiooni Althea olulise panuse stabiilsuse ja julgeoleku suurendamisse Bosnias ja Hertsegoviinas; tunneb heameelt nõukogu otsuse üle toetada muude kui täidesaatvate meetmete alast koolitust ja suutlikkuse arendamist; tervitab EUFORi mandaadi pikendamist vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1895; tunneb heameelt selle üle, et NATO kutsus Bosniat ja Hertsegoviinat ühinema liikmesuse tegevuskavaga; |
| --- | --- |

9.

võtab rahuldusega teadmiseks Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) ja Euroopa Liidu vägede (EUFOR) operatsiooni Althea olulise panuse stabiilsuse ja julgeoleku suurendamisse Bosnias ja Hertsegoviinas; tunneb heameelt nõukogu otsuse üle toetada muude kui täidesaatvate meetmete alast koolitust ja suutlikkuse arendamist; tervitab EUFORi mandaadi pikendamist vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1895; tunneb heameelt selle üle, et NATO kutsus Bosniat ja Hertsegoviinat ühinema liikmesuse tegevuskavaga;

| 10. | rõhutab EUPMi saavutusi, mis on aidanud kaasa Bosnia ja Hertsegoviina õiguskaitse- ja kohtuasutuste edule võitluses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu; väljendab heameelt missiooni pikendamise üle veel kahe aasta võrra uute volitustega ning komisjoni töö üle politseimissiooni järelmeetmete ettevalmistamisel ühinemiseelse rahastamisvahendi (2010) raames; |
| --- | --- |

10.

rõhutab EUPMi saavutusi, mis on aidanud kaasa Bosnia ja Hertsegoviina õiguskaitse- ja kohtuasutuste edule võitluses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu; väljendab heameelt missiooni pikendamise üle veel kahe aasta võrra uute volitustega ning komisjoni töö üle politseimissiooni järelmeetmete ettevalmistamisel ühinemiseelse rahastamisvahendi (2010) raames;

| 11. | poliitilise eliidi suure osa ükskõiksuse tõttu kutsub ELi ja liikmesriike looma privilegeeritud partnerlussuhteid kodanikuühiskonna, sõltumatu meedia ja äriringkondadega ja neile abi andma ning käivitama projekte, et edendada poliitikas osalemist, eriti noorte bosnialaste hulgas; |
| --- | --- |

11.

poliitilise eliidi suure osa ükskõiksuse tõttu kutsub ELi ja liikmesriike looma privilegeeritud partnerlussuhteid kodanikuühiskonna, sõltumatu meedia ja äriringkondadega ja neile abi andma ning käivitama projekte, et edendada poliitikas osalemist, eriti noorte bosnialaste hulgas;

| 12. | rõhutab, et nii avalik-õigusliku kui eraajakirjanduse vabadus ja sõltumatus on demokraatia põhieeldused; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles edendama sõltumatu ja mitmekesise ning poliitilise sekkumiseta meedia arengut ning lubama ajakirjandusel riigi kõikides piirkondades toimuvat vabalt kajastada, tagades meedia juurdepääsu teabele; mõistab karmilt hukka rünnakud ajakirjanike vastu ning palub pädevatel asutustel võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida selliseid rünnakuid tulevikus; nõuab ajakirjanduselt, sealhulgas avalik-õiguslikul ringhäälingult, nulltolerantsi vaenu õhutamise suhtes; rõhutab kommunikatsioonivaldkonna reguleerivate asutuste poliitilise sõltumatuse vajadust; nõuab tungivalt, et ministrite nõukogu määraks ametisse kommunikatsiooniameti alalise direktori; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et nii avalik-õigusliku kui eraajakirjanduse vabadus ja sõltumatus on demokraatia põhieeldused; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles edendama sõltumatu ja mitmekesise ning poliitilise sekkumiseta meedia arengut ning lubama ajakirjandusel riigi kõikides piirkondades toimuvat vabalt kajastada, tagades meedia juurdepääsu teabele; mõistab karmilt hukka rünnakud ajakirjanike vastu ning palub pädevatel asutustel võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida selliseid rünnakuid tulevikus; nõuab ajakirjanduselt, sealhulgas avalik-õiguslikul ringhäälingult, nulltolerantsi vaenu õhutamise suhtes; rõhutab kommunikatsioonivaldkonna reguleerivate asutuste poliitilise sõltumatuse vajadust; nõuab tungivalt, et ministrite nõukogu määraks ametisse kommunikatsiooniameti alalise direktori;

Põhiseaduse ja kohtute reform

| 13. | kordab oma seisukohta tingimuste osas, mis tuleks saavutada põhiseaduse reformi kaudu:






  a) | ELi ühinemiskriteeriumide täitmiseks, toimiva ühtse majandusruumi loomiseks ja säilitamiseks, majandusliku, keskkonnaalase ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks ning riigi üldhuvide esindamiseks ja kaitsmiseks välismaal peaks riigil olema piisav seadusandlik, täidesaatev ja kohtuvõim ning eelarvepädevus; eluliste riiklike huvide kaitsmine Bosnia ja Hertsegoviina siseselt peab toimuma kooskõlas riigi tegutsemissuutlikkusega; |
| --- | --- | --- |

13.

kordab oma seisukohta tingimuste osas, mis tuleks saavutada põhiseaduse reformi kaudu:

a)

ELi ühinemiskriteeriumide täitmiseks, toimiva ühtse majandusruumi loomiseks ja säilitamiseks, majandusliku, keskkonnaalase ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks ning riigi üldhuvide esindamiseks ja kaitsmiseks välismaal peaks riigil olema piisav seadusandlik, täidesaatev ja kohtuvõim ning eelarvepädevus; eluliste riiklike huvide kaitsmine Bosnia ja Hertsegoviina siseselt peab toimuma kooskõlas riigi tegutsemissuutlikkusega;

| b) | Bosnia ja Hertsegoviina riigiaparaadi haldustasandite arv peaks olema proportsionaalne riigi rahaliste vahenditega ja põhinema vastutusvaldkondade tõhusal, sidusal ja mõjuval jaotusel; |
| --- | --- |

b)

Bosnia ja Hertsegoviina riigiaparaadi haldustasandite arv peaks olema proportsionaalne riigi rahaliste vahenditega ja põhinema vastutusvaldkondade tõhusal, sidusal ja mõjuval jaotusel;

| c) | kõigil kodanikel peaksid ilma igasuguse diskrimineerimiseta olema ühesugused õigused täies vastavuses inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikliga 2, milles nõutakse demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamist; |
| --- | --- |

c)

kõigil kodanikel peaksid ilma igasuguse diskrimineerimiseta olema ühesugused õigused täies vastavuses inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikliga 2, milles nõutakse demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamist;

| d) | on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata vähemuste ja kaitsetumate rühmade õigustele ning neid tuleks kaitsta otsese ja kaudse diskrimineerimise ja vägivalla eest; soovitab Bosnial ja Hertsegoviinal rakendada inimõiguste valdkonnas üldsuse harimise programme, mis edendavad tolerantsust, pluralismi ja mitmekesisust; |
| --- | --- |

d)

on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata vähemuste ja kaitsetumate rühmade õigustele ning neid tuleks kaitsta otsese ja kaudse diskrimineerimise ja vägivalla eest; soovitab Bosnial ja Hertsegoviinal rakendada inimõiguste valdkonnas üldsuse harimise programme, mis edendavad tolerantsust, pluralismi ja mitmekesisust;

| 14. | tuletab meelde, et riigi keskaparaadi tugevdamine ei tähenda mitte föderatsiooni osade nõrgestamist, vaid subsidiaarsuse põhimõttest lähtudes tingimuste loomist tõhusa haldusaparaadi tekkeks, mis suudab läbi viia üleriigilised reformid, hoida tõhusaid rahvusvahelisi suhteid ja seeläbi valmistada kogu riiki ette ELi liikmeks saamiseks; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et riigi keskaparaadi tugevdamine ei tähenda mitte föderatsiooni osade nõrgestamist, vaid subsidiaarsuse põhimõttest lähtudes tingimuste loomist tõhusa haldusaparaadi tekkeks, mis suudab läbi viia üleriigilised reformid, hoida tõhusaid rahvusvahelisi suhteid ja seeläbi valmistada kogu riiki ette ELi liikmeks saamiseks;

| 15. | palub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudel muuta tervikliku põhiseadusreformi raames võimalikult kiiresti vastavaid põhiseaduse ja Bosnia ja Hertsegoviina valimisseaduse sätteid, et need oleksid kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusega Sejdić-Finci kohtuasjas, milles on selgelt öeldud, et kehtivas Bosnia ja Hertsegoviina põhiseadusega diskrimineeritakse inimesi, keda nimetatakse „teisteks”; märgib, et nende reformide läbiviimine on suur samm toimiva mitmerahvuselise ühiskonna suunas; |
| --- | --- |

15.

palub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudel muuta tervikliku põhiseadusreformi raames võimalikult kiiresti vastavaid põhiseaduse ja Bosnia ja Hertsegoviina valimisseaduse sätteid, et need oleksid kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusega Sejdić-Finci kohtuasjas, milles on selgelt öeldud, et kehtivas Bosnia ja Hertsegoviina põhiseadusega diskrimineeritakse inimesi, keda nimetatakse „teisteks”; märgib, et nende reformide läbiviimine on suur samm toimiva mitmerahvuselise ühiskonna suunas;

| 16. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina kodanikke üles hääletama eelseisvatel üldvalimistel oktoobris 2010; on seisukohal, et nendel valimistel otsustatakse ka selle üle, millise kiirusega läheneb Bosnia ja Hertsegoviina ELile, ning need isikud, kes otsustavad mitte hääletada, lasevad teistel oma tuleviku üle otsustada; rõhutab vajadust teha kõik jõupingutused, et tulevased valimised toimuksid täielikus vastavuses Euroopa standarditega, rahumeelsel ja demokraatlikul viisil; |
| --- | --- |

16.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina kodanikke üles hääletama eelseisvatel üldvalimistel oktoobris 2010; on seisukohal, et nendel valimistel otsustatakse ka selle üle, millise kiirusega läheneb Bosnia ja Hertsegoviina ELile, ning need isikud, kes otsustavad mitte hääletada, lasevad teistel oma tuleviku üle otsustada; rõhutab vajadust teha kõik jõupingutused, et tulevased valimised toimuksid täielikus vastavuses Euroopa standarditega, rahumeelsel ja demokraatlikul viisil;

| 17. | tuletab meelde vajadust luua riiklik ülemkohus ja põlistada see põhiseaduse raames, nii et ülemkohus toimiks riigi kohtusüsteemi ühendava tegurina ning aitaks Bosnial ja Hertsegoviinal nelja erinevat õigussüsteemi järkjärgult ühtlustada; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde vajadust luua riiklik ülemkohus ja põlistada see põhiseaduse raames, nii et ülemkohus toimiks riigi kohtusüsteemi ühendava tegurina ning aitaks Bosnial ja Hertsegoviinal nelja erinevat õigussüsteemi järkjärgult ühtlustada;

| 18. | kutsub kõiki poliitiliste organisatsioonide esindajaid üles viima ellu kohtusüsteemi reformistrateegiat toetavas tegevuskavas ette nähtud 69 meedet; |
| --- | --- |

18.

kutsub kõiki poliitiliste organisatsioonide esindajaid üles viima ellu kohtusüsteemi reformistrateegiat toetavas tegevuskavas ette nähtud 69 meedet;

Võitlus sõjakuritegude, organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu

| 19. | tervitab asjaolu, et koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (ICTY) on rahuldavalt jätkunud ning kohtul on olnud piisav koostöö keskvalitsuse ja föderatsiooni osade ametiasutustega; rõhutab vajadust täita jätkuvalt kohustusi ning hõlbustada endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelises kriminaalkohtus süüdistatavate isikute vahistamist ning lõhkuda nende toetusvõrgud; nõuab tõhusamat koostööd Serbia ja Bosnia ja Hertsegoviina politseiasutuste vahel, et leida ja vahistada Ratko Mladić ja Goran Hadžić; nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud kiirendaksid riikliku sõjakuritegude strateegia elluviimist ning võtaksid käsile ligikaudu kümme tuhat kogu riigi ulatuses sõjakuritegude küsimustes algatatud kohtuasja, samuti teeksid kindlaks, milliseid materiaalseid ja tehnilisi vahendeid on tarvis kohtumõistmiseks kõigi kuritegude toimepanijate, sealhulgas vägistajate ja seksuaalset vägivalda kasutanud isikute üle; |
| --- | --- |

19.

tervitab asjaolu, et koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (ICTY) on rahuldavalt jätkunud ning kohtul on olnud piisav koostöö keskvalitsuse ja föderatsiooni osade ametiasutustega; rõhutab vajadust täita jätkuvalt kohustusi ning hõlbustada endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelises kriminaalkohtus süüdistatavate isikute vahistamist ning lõhkuda nende toetusvõrgud; nõuab tõhusamat koostööd Serbia ja Bosnia ja Hertsegoviina politseiasutuste vahel, et leida ja vahistada Ratko Mladić ja Goran Hadžić; nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud kiirendaksid riikliku sõjakuritegude strateegia elluviimist ning võtaksid käsile ligikaudu kümme tuhat kogu riigi ulatuses sõjakuritegude küsimustes algatatud kohtuasja, samuti teeksid kindlaks, milliseid materiaalseid ja tehnilisi vahendeid on tarvis kohtumõistmiseks kõigi kuritegude toimepanijate, sealhulgas vägistajate ja seksuaalset vägivalda kasutanud isikute üle;

| 20. | tuletab meelde, et 11. juuli on tunnistatud ELis Srebrenica genotsiidi mälestuspäevaks, ning palub kõikidel Lääne-Balkani riikidel sedasama teha; tervitab paljude Srebrenica-teemaliste deklaratsioonide vastuvõtmist nelja Lääne-Balkani riigi parlamendi poolt selles piirkonnas, viimati Serbia Vabariigi parlamendi poolt, ning kutsub Bosnia riigi ja föderatsiooni parlamenti üles võtma lähemal ajal vastu samasugune deklaratsioon; peab kõnealuseid deklaratsioone tähtsaks sammuks püüdlustes tulla toime piirkonna traagilise lähiminevikuga ja loodab, et see sillutab teed ühisele ajaloomõistmisele, et edendada tõelist leppimist kogu piirkonnas; rõhutab, et Srebrenicas ja selle ümbruses toimunud genotsiidi eest vastutavate isikute kohtu ette toomine on oluline samm piirkondliku rahu ja stabiilsuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et 11. juuli on tunnistatud ELis Srebrenica genotsiidi mälestuspäevaks, ning palub kõikidel Lääne-Balkani riikidel sedasama teha; tervitab paljude Srebrenica-teemaliste deklaratsioonide vastuvõtmist nelja Lääne-Balkani riigi parlamendi poolt selles piirkonnas, viimati Serbia Vabariigi parlamendi poolt, ning kutsub Bosnia riigi ja föderatsiooni parlamenti üles võtma lähemal ajal vastu samasugune deklaratsioon; peab kõnealuseid deklaratsioone tähtsaks sammuks püüdlustes tulla toime piirkonna traagilise lähiminevikuga ja loodab, et see sillutab teed ühisele ajaloomõistmisele, et edendada tõelist leppimist kogu piirkonnas; rõhutab, et Srebrenicas ja selle ümbruses toimunud genotsiidi eest vastutavate isikute kohtu ette toomine on oluline samm piirkondliku rahu ja stabiilsuse saavutamiseks;

| 21. | palub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudel kooskõlas rahvusvaheliste normidega lisada kriminaalkoodeksisse seksuaalse vägivalla mõiste, maksta ohvritele piisavat hüvitust ning osutada neile otsest majanduslikku, sotsiaalset ja psühholoogilist abi, sealhulgas parimaid vaimse ja füüsilise tervishoiu teenuseid, samuti koostada programmid ja eraldada piisavad vahendid tunnistajate pikaajaliseks kaitsmiseks; rõhutab sellega seoses vajadust parandada eri õigusasutuste vahelist koordineerimist ning kiirendada sõja ajal toime pandud seksuaalkuritegude juhtumite menetlemist; palub komisjonil ja teistel rahvusvahelistel abiandjatel toetada Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimude vastavat tegevust rahaliste vahendite ja seksuaalse vägivallaga seotud sõjakuritegude ohvritele suunatud teadmistega; palub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudel võtta võimalikult kiiresti vastu ja rakendada seksuaalse vägivallaga seotud sõjakuritegude ohvritele suunatud strateegia; |
| --- | --- |

21.

palub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudel kooskõlas rahvusvaheliste normidega lisada kriminaalkoodeksisse seksuaalse vägivalla mõiste, maksta ohvritele piisavat hüvitust ning osutada neile otsest majanduslikku, sotsiaalset ja psühholoogilist abi, sealhulgas parimaid vaimse ja füüsilise tervishoiu teenuseid, samuti koostada programmid ja eraldada piisavad vahendid tunnistajate pikaajaliseks kaitsmiseks; rõhutab sellega seoses vajadust parandada eri õigusasutuste vahelist koordineerimist ning kiirendada sõja ajal toime pandud seksuaalkuritegude juhtumite menetlemist; palub komisjonil ja teistel rahvusvahelistel abiandjatel toetada Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimude vastavat tegevust rahaliste vahendite ja seksuaalse vägivallaga seotud sõjakuritegude ohvritele suunatud teadmistega; palub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudel võtta võimalikult kiiresti vastu ja rakendada seksuaalse vägivallaga seotud sõjakuritegude ohvritele suunatud strateegia;

| 22. | kutsub ELi ja liikmesriike üles algatama kriminaaluurimist sõjaaja seksuaalkurjategijate vastu, kes on liikmesriikidesse sisse rännanud ja saanud alalise elamisloa, kaasa arvatud kodakondsuse, ning tunnistama, et niisugused kuriteod on tegelikult sõjakuriteod ja neid ei tuleks käsitleda üldiste seksuaalkuritegudena ning nende suhtes ei tohiks aegumistähtaega kohaldada; |
| --- | --- |

22.

kutsub ELi ja liikmesriike üles algatama kriminaaluurimist sõjaaja seksuaalkurjategijate vastu, kes on liikmesriikidesse sisse rännanud ja saanud alalise elamisloa, kaasa arvatud kodakondsuse, ning tunnistama, et niisugused kuriteod on tegelikult sõjakuriteod ja neid ei tuleks käsitleda üldiste seksuaalkuritegudena ning nende suhtes ei tohiks aegumistähtaega kohaldada;

| 23. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles soodustama põgenike ja riigisiseselt ümberasustatud isikute püsivat tagasipöördumist ja selle lõpule viima ning vastu võtma asjakohase strateegia, nagu on nõutud Daytoni rahulepingu VII lisas; ergutab ühelt poolt tegelema ikka veel põgenikekeskustes elavate inimeste vajadustega ja rakendama meetmeid nende ühiskonda integreerimiseks ning teiselt poolt soodustama nende tagasitulekut, kes ei saa tagasi minna oma kodupaika, nt Posavina laastatud piirkonda; kutsub komisjoni ja teisi rahvusvahelisi doonoreid üles toetama Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimude vastavaid jõupingutusi rahalise abi ja nõustamisega; |
| --- | --- |

23.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles soodustama põgenike ja riigisiseselt ümberasustatud isikute püsivat tagasipöördumist ja selle lõpule viima ning vastu võtma asjakohase strateegia, nagu on nõutud Daytoni rahulepingu VII lisas; ergutab ühelt poolt tegelema ikka veel põgenikekeskustes elavate inimeste vajadustega ja rakendama meetmeid nende ühiskonda integreerimiseks ning teiselt poolt soodustama nende tagasitulekut, kes ei saa tagasi minna oma kodupaika, nt Posavina laastatud piirkonda; kutsub komisjoni ja teisi rahvusvahelisi doonoreid üles toetama Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimude vastavaid jõupingutusi rahalise abi ja nõustamisega;

| 24. | tuletab meelde pakilist vajadust rajada kõikide süüdistatavate ja süüdi mõistetud kurjategijate turvaliseks kinnipidamiseks rangete turvameetmetega riiklikud vanglad ja rekonstrueerida olemasolevad kinnipidamiskohad; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde pakilist vajadust rajada kõikide süüdistatavate ja süüdi mõistetud kurjategijate turvaliseks kinnipidamiseks rangete turvameetmetega riiklikud vanglad ja rekonstrueerida olemasolevad kinnipidamiskohad;

| 25. | peab kahetsusväärseks korruptsioonivastase võitluse vähest edu, mille põhjuseks on korruptsioonivastaste meetmete halb kooskõlastamine riiklikul tasandil ning asjaolu, et valitsuses ning muudes liitriigi ja selle osade struktuurides, riigihankemenetlustes, ettevõtjatele tegevuslubade andmisel ning tervishoiu-, energeetika- ja transpordisektoris ilmnevate korruptsioonijuhtude korral ei toimu kõrgel kohal olevate kahtlusaluste puhul tulemuslikku uurimist ja süüdistuste esitamist; nõuab seetõttu, et viivitamata asutataks erapooletu ja vastutav korruptsioonivastane organ, et taastada Bosnia ja Hertsegoviina kodanike usk oma institutsioonidesse, ning kooskõlastatult rakendataks korruptsioonivastase võitluse uut strateegiat (2009–2014) ja vastavat tegevuskava; |
| --- | --- |

25.

peab kahetsusväärseks korruptsioonivastase võitluse vähest edu, mille põhjuseks on korruptsioonivastaste meetmete halb kooskõlastamine riiklikul tasandil ning asjaolu, et valitsuses ning muudes liitriigi ja selle osade struktuurides, riigihankemenetlustes, ettevõtjatele tegevuslubade andmisel ning tervishoiu-, energeetika- ja transpordisektoris ilmnevate korruptsioonijuhtude korral ei toimu kõrgel kohal olevate kahtlusaluste puhul tulemuslikku uurimist ja süüdistuste esitamist; nõuab seetõttu, et viivitamata asutataks erapooletu ja vastutav korruptsioonivastane organ, et taastada Bosnia ja Hertsegoviina kodanike usk oma institutsioonidesse, ning kooskõlastatult rakendataks korruptsioonivastase võitluse uut strateegiat (2009–2014) ja vastavat tegevuskava;

| 26. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tõhusalt võitlema inimkaubanduse vastu, jälitama koostöös rahvusvahelise üldsusega kuritegude toimepanijaid, pakkuma ohvritele kaitset ja kompensatsiooni ning suurendama teadlikkust, et hoida ära ohvrite hilisemat tagakiusamist ametivõimude ja ühiskonna poolt; |
| --- | --- |

26.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tõhusalt võitlema inimkaubanduse vastu, jälitama koostöös rahvusvahelise üldsusega kuritegude toimepanijaid, pakkuma ohvritele kaitset ja kompensatsiooni ning suurendama teadlikkust, et hoida ära ohvrite hilisemat tagakiusamist ametivõimude ja ühiskonna poolt;

Viisanõude kaotamine

| 27. | märgib rahuloluga, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud on kiirendanud reforme ja teinud märkimisväärseid edusamme, et täita viisavabaduse tegevuskavas esitatud ning seni täitmata kriteeriumid, mis näitab, et vajaliku tahte korral on võimalik saavutada märkimisväärset edu reformimisel; soovitab tungivalt Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudel võtta vastu viimased vajalikud õigusaktid; |
| --- | --- |

27.

märgib rahuloluga, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud on kiirendanud reforme ja teinud märkimisväärseid edusamme, et täita viisavabaduse tegevuskavas esitatud ning seni täitmata kriteeriumid, mis näitab, et vajaliku tahte korral on võimalik saavutada märkimisväärset edu reformimisel; soovitab tungivalt Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudel võtta vastu viimased vajalikud õigusaktid;

| 28. | tunneb heameelt komisjoni eespool nimetatud 27. mai 2010. aasta õigusakti ettepaneku üle viisanõude kaotamise kohta ning palub komisjonil kontrollida kõikidele seni täitmata kriteeriumidele vastamist lähikuudel, et nõukogu ja Euroopa Parlament saaksid kiita heaks Bosnia kodanikele viisanõude kaotamise 2010. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt komisjoni eespool nimetatud 27. mai 2010. aasta õigusakti ettepaneku üle viisanõude kaotamise kohta ning palub komisjonil kontrollida kõikidele seni täitmata kriteeriumidele vastamist lähikuudel, et nõukogu ja Euroopa Parlament saaksid kiita heaks Bosnia kodanikele viisanõude kaotamise 2010. aasta lõpuks;

| 29. | tunnistab, et viisanõude kaotamine on oluline, et kõik Bosnia ja Hertsegoviina kodanikud saaksid Euroopa Liidu piires reisida, peab seda oluliseks teguriks, mis edendab edasist integreerumist ELiga ja rahvustevahelist leppimist, aitab vältida isolatsiooni ja pakub kodanikele võimalust laiendada oma silmaringi, tajuda ELi liikmeks saamise perspektiivi ning teha oma tahe kuuldavaks poliitilistele liidritele, et kiirendada Euroopa Liiduga integreerumist; |
| --- | --- |

29.

tunnistab, et viisanõude kaotamine on oluline, et kõik Bosnia ja Hertsegoviina kodanikud saaksid Euroopa Liidu piires reisida, peab seda oluliseks teguriks, mis edendab edasist integreerumist ELiga ja rahvustevahelist leppimist, aitab vältida isolatsiooni ja pakub kodanikele võimalust laiendada oma silmaringi, tajuda ELi liikmeks saamise perspektiivi ning teha oma tahe kuuldavaks poliitilistele liidritele, et kiirendada Euroopa Liiduga integreerumist;

Olukord haridussüsteemis

| 30. | tunnustades edasiminekut institutsioonilisel tasandil, nõuab, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud võtaksid riiklikul tasandil vastu kõrghariduse seaduse ning keskenduksid hariduse valdkonna raamseaduste täielikule rakendamisele, mis vähendaks haridussüsteemi killustatust; nõuab, et Euroopa partnerlust täiel määral ära kasutades võetaks meetmeid hariduse üldise kvaliteedi tõstmiseks, nii et see vastaks tööturu vajadustele ja Bologna protsessi standarditele, ning rakendataks ELi abiga koolituse ja ümberõppe skeeme pikaajaliste töötute jaoks; ergutab rakendama üliõpilaste rahvusvahelisi vahetusprogramme kõikide Bosnia ja Hertsegoviina ülikoolide ja ELi liikmesriikide vahel ning kasutama seejuures ära olemasolevaid ELi programme ja võrgustikke; rõhutab, et ELi liikuvusprogrammides osalevate õppurite, õpetajate ja teadlaste arvu on vaja oluliselt suurendada; |
| --- | --- |

30.

tunnustades edasiminekut institutsioonilisel tasandil, nõuab, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud võtaksid riiklikul tasandil vastu kõrghariduse seaduse ning keskenduksid hariduse valdkonna raamseaduste täielikule rakendamisele, mis vähendaks haridussüsteemi killustatust; nõuab, et Euroopa partnerlust täiel määral ära kasutades võetaks meetmeid hariduse üldise kvaliteedi tõstmiseks, nii et see vastaks tööturu vajadustele ja Bologna protsessi standarditele, ning rakendataks ELi abiga koolituse ja ümberõppe skeeme pikaajaliste töötute jaoks; ergutab rakendama üliõpilaste rahvusvahelisi vahetusprogramme kõikide Bosnia ja Hertsegoviina ülikoolide ja ELi liikmesriikide vahel ning kasutama seejuures ära olemasolevaid ELi programme ja võrgustikke; rõhutab, et ELi liikuvusprogrammides osalevate õppurite, õpetajate ja teadlaste arvu on vaja oluliselt suurendada;

| 31. | märgib, et haridus on esmane abinõu rahvustevahelise leppimise saavutamiseks; on seisukohal, et ELi abi puhul tuleb pöörata suuremat tähelepanu kaasavale ja mittediskrimineerivale haridussüsteemile, mille aluseks on sallivus ja erinevuste tunnistamine, samuti püüdlustele ühisest ajaloost arusaamisele jõudmiseks ning eri rahvusrühmade segregatsiooni välistamisele (kaks kooli ühe katuse all), selleks tuleks riigi mõlemas osas luua ühiseid hariduskavu ja segaklasse; tervitab sellega seoses kogu Bosnia ja Hertsegoviinat hõlmava õpilasnõukogu loomist; |
| --- | --- |

31.

märgib, et haridus on esmane abinõu rahvustevahelise leppimise saavutamiseks; on seisukohal, et ELi abi puhul tuleb pöörata suuremat tähelepanu kaasavale ja mittediskrimineerivale haridussüsteemile, mille aluseks on sallivus ja erinevuste tunnistamine, samuti püüdlustele ühisest ajaloost arusaamisele jõudmiseks ning eri rahvusrühmade segregatsiooni välistamisele (kaks kooli ühe katuse all), selleks tuleks riigi mõlemas osas luua ühiseid hariduskavu ja segaklasse; tervitab sellega seoses kogu Bosnia ja Hertsegoviinat hõlmava õpilasnõukogu loomist;

| 32. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles vaatama läbi välisülikoolide diplomite tunnustamise kehtivat korda, mis on jäik ja kulukas, ning asutama riigi tasandil diplomite tunnustamise ameti; tuletab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudele meelde, et oskustööjõudu tuleks oma riigis tööotsingutel julgustada, mitte heidutada; |
| --- | --- |

32.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles vaatama läbi välisülikoolide diplomite tunnustamise kehtivat korda, mis on jäik ja kulukas, ning asutama riigi tasandil diplomite tunnustamise ameti; tuletab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudele meelde, et oskustööjõudu tuleks oma riigis tööotsingutel julgustada, mitte heidutada;

Majanduslik olukord ja sotsiaalpoliitika

| 33. | tervitab MONEYVALi (4) viimast hindamisvooru; kutsub kõiki osapooli visalt pingutama majandusreformide läbiviimiseks, võtma jurisdiktsiooniga seotud kooskõlastatud meetmeid ning hõlbustama majandustegevust, sealhulgas kaotama bürokraatlikke takistusi, töötama välja säästva arengu pikaajalise strateegia, milles käsitletakse muu hulgas haridust, teadus- ja arendustegevust, infrastruktuuri, põllumajandust, keskkonda ja energeetikat; välisinvesteeringute ligimeelitamiseks julgustab riigi- ja ettevõtete juhte tegema kõik, mis nende võimuses, et taastada investorite usaldus ja luua ettevõtlussõbralik keskkond, et Bosnia ja Hertsegoviina mahajäämus piirkonna teiste riikidega võrreldes enam ei suureneks; |
| --- | --- |

33.

tervitab MONEYVALi (4) viimast hindamisvooru; kutsub kõiki osapooli visalt pingutama majandusreformide läbiviimiseks, võtma jurisdiktsiooniga seotud kooskõlastatud meetmeid ning hõlbustama majandustegevust, sealhulgas kaotama bürokraatlikke takistusi, töötama välja säästva arengu pikaajalise strateegia, milles käsitletakse muu hulgas haridust, teadus- ja arendustegevust, infrastruktuuri, põllumajandust, keskkonda ja energeetikat; välisinvesteeringute ligimeelitamiseks julgustab riigi- ja ettevõtete juhte tegema kõik, mis nende võimuses, et taastada investorite usaldus ja luua ettevõtlussõbralik keskkond, et Bosnia ja Hertsegoviina mahajäämus piirkonna teiste riikidega võrreldes enam ei suureneks;

| 34. | tuletab meelde, et stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus nõutakse majanduspoliitika paremat kooskõlastamist liitriigi osade valitsuste vahel ning majandusreformi vältimatu osana ühtse majandusruumi loomist eesmärgiga süvendada riigisisest integratsiooni ning parandada maamüügi turu ja tööturu olukorda; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et riigi tööseadusaktide ja sotsiaalkindlustussüsteemide killustatus on endiselt suurim takistus isikute vabale liikumisele riigi piires; rõhutab, et majanduslik õitseng ja eeskätt Bosnia ja Hertsegoviina noorte elanike võimalus saada tööd on riigi edasise arengu seisukohalt otsustava tähtsusega ning võivad edendada rahvustevahelist leppimist; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde, et stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus nõutakse majanduspoliitika paremat kooskõlastamist liitriigi osade valitsuste vahel ning majandusreformi vältimatu osana ühtse majandusruumi loomist eesmärgiga süvendada riigisisest integratsiooni ning parandada maamüügi turu ja tööturu olukorda; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et riigi tööseadusaktide ja sotsiaalkindlustussüsteemide killustatus on endiselt suurim takistus isikute vabale liikumisele riigi piires; rõhutab, et majanduslik õitseng ja eeskätt Bosnia ja Hertsegoviina noorte elanike võimalus saada tööd on riigi edasise arengu seisukohalt otsustava tähtsusega ning võivad edendada rahvustevahelist leppimist;

| 35. | soovitab tugevdada eelarveküsimuste kooskõlastamist, selleks tuleks tagada, et kaudsete maksude amet ja riiklik rahandusnõukogu toimiksid nõuetekohaselt; nõuab tungivalt, et pärast pikka viivitamist nimetaks ministrite nõukogu ametisse kaudsete maksude ameti alalise direktori; |
| --- | --- |

35.

soovitab tugevdada eelarveküsimuste kooskõlastamist, selleks tuleks tagada, et kaudsete maksude amet ja riiklik rahandusnõukogu toimiksid nõuetekohaselt; nõuab tungivalt, et pärast pikka viivitamist nimetaks ministrite nõukogu ametisse kaudsete maksude ameti alalise direktori;

| 36. | nõuab, et Bosnia ja Hertsegoviina parlament võtaks 2011. aasta üleriigilise rahvaloenduse läbiviimiseks vastu rahvaloenduse seaduse, mis on Euroopa Liiduga ühinemise selge eeltingimus ning riigi sotsiaalse ja majandusarengu ning ELi abi jätkamise seisukohalt väga oluline; rõhutab, et teema tundlikkuse tõttu ei peaks kõikidele rahvust puudutavatele küsimustele vastamine olema kohustuslik; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et Bosnia ja Hertsegoviina parlament võtaks 2011. aasta üleriigilise rahvaloenduse läbiviimiseks vastu rahvaloenduse seaduse, mis on Euroopa Liiduga ühinemise selge eeltingimus ning riigi sotsiaalse ja majandusarengu ning ELi abi jätkamise seisukohalt väga oluline; rõhutab, et teema tundlikkuse tõttu ei peaks kõikidele rahvust puudutavatele küsimustele vastamine olema kohustuslik;

| 37. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime kehtestama meetmeid, mille eesmärk on vaesust leevendada ning luua sotsiaalse turvavõrgustik, mis arvestaks paremini vaeste, sotsiaalselt tõrjutute ja kaitsetumate rühmadega, eeskätt romidega, ning välja töötama tõhusat ja jätkusuutlikku sotsiaalkaitse- ja integratsioonisüsteemi; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tegelema tõsisemalt tööhõivepoliitika, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja soolise võrdõiguslikkuse küsimustega; |
| --- | --- |

37.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime kehtestama meetmeid, mille eesmärk on vaesust leevendada ning luua sotsiaalse turvavõrgustik, mis arvestaks paremini vaeste, sotsiaalselt tõrjutute ja kaitsetumate rühmadega, eeskätt romidega, ning välja töötama tõhusat ja jätkusuutlikku sotsiaalkaitse- ja integratsioonisüsteemi; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tegelema tõsisemalt tööhõivepoliitika, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja soolise võrdõiguslikkuse küsimustega;

| 38. | tervitab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimude algatusi romide olukorra parandamiseks ning kinnitab veel kord, kui tähtis on võtta vastu strateegia romide elutingimuste, tervishoiu, tööhõive ja hariduse kohta; kutsub ametivõime üles eraldama vajalikke vahendeid selle strateegia rakendamiseks koostöös kodanikuühiskonnaga, kaasa arvatud romide kogukonnaga, võitlema diskrimineerimise vastu ja tugevdama romide esindatust riigiametites; |
| --- | --- |

38.

tervitab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimude algatusi romide olukorra parandamiseks ning kinnitab veel kord, kui tähtis on võtta vastu strateegia romide elutingimuste, tervishoiu, tööhõive ja hariduse kohta; kutsub ametivõime üles eraldama vajalikke vahendeid selle strateegia rakendamiseks koostöös kodanikuühiskonnaga, kaasa arvatud romide kogukonnaga, võitlema diskrimineerimise vastu ja tugevdama romide esindatust riigiametites;

| 39. | tervitab föderaalparlamendi viimaseid seadusemuudatusi, millega kehtestati vajaduspõhiste sotsiaaltoetuste põhimõte ning eelarvepiirangud, mida kohaldatakse kõigi eelarvetoetuse saajate, sealhulgas veteranide suhtes; tervitab asjaolu, et Maailmapanga arengupoliitika laen ning IMFi lepingulise reservkrediidi teine ja kolmas osa on välja makstud; soovitab föderaalparlamendil võtta vastu täiendavaid meetmeid eelarvedistsipliini tugevdamiseks; |
| --- | --- |

39.

tervitab föderaalparlamendi viimaseid seadusemuudatusi, millega kehtestati vajaduspõhiste sotsiaaltoetuste põhimõte ning eelarvepiirangud, mida kohaldatakse kõigi eelarvetoetuse saajate, sealhulgas veteranide suhtes; tervitab asjaolu, et Maailmapanga arengupoliitika laen ning IMFi lepingulise reservkrediidi teine ja kolmas osa on välja makstud; soovitab föderaalparlamendil võtta vastu täiendavaid meetmeid eelarvedistsipliini tugevdamiseks;

| 40. | nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud töötaksid välja riikliku energiastrateegia, mis tugineks taastuvatele energiaallikatele, energia säästmisele ja tõhususele ning näeks ette elektrivõrgu kaasajastamise; tuletab nii Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudele kui ka komisjonile meelde, et hüdroelektrijaamad tuleb projekteerida ja rajada kooskõlas ELi keskkonnamõju hindamise kriteeriumidega ja üldiste säästlikkuse standarditega; |
| --- | --- |

40.

nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud töötaksid välja riikliku energiastrateegia, mis tugineks taastuvatele energiaallikatele, energia säästmisele ja tõhususele ning näeks ette elektrivõrgu kaasajastamise; tuletab nii Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudele kui ka komisjonile meelde, et hüdroelektrijaamad tuleb projekteerida ja rajada kooskõlas ELi keskkonnamõju hindamise kriteeriumidega ja üldiste säästlikkuse standarditega;

| 41. | peab kahetsusväärseks, et haldussuutlikkus keskkonnasektoris on jätkuvalt nõrk ja piiratud; nõuab sellega seoses, et riigi tasandil võetaks vastu üldine keskkonnaseadus, mis tagaks ühtlustatud keskkonnakaitse, ning loodaks riiklik keskkonnaamet; |
| --- | --- |

41.

peab kahetsusväärseks, et haldussuutlikkus keskkonnasektoris on jätkuvalt nõrk ja piiratud; nõuab sellega seoses, et riigi tasandil võetaks vastu üldine keskkonnaseadus, mis tagaks ühtlustatud keskkonnakaitse, ning loodaks riiklik keskkonnaamet;

| 42. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles võtma vastu riikliku tervisekindlustusseaduse, et ühtlustada ja parandada tervishoiu kvaliteeti ja võimaldada inimestel saada asjakohast ravi kogu riigi territooriumil, sõltumata nende elu- ja töökohast; |
| --- | --- |

42.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles võtma vastu riikliku tervisekindlustusseaduse, et ühtlustada ja parandada tervishoiu kvaliteeti ja võimaldada inimestel saada asjakohast ravi kogu riigi territooriumil, sõltumata nende elu- ja töökohast;

Piirkondlik koostöö

| 43. | rõhutab piirkondliku koostöö ja heanaaberlike suhete tähtsust ning peab neid lepitusprotsessi väga oluliseks osaks, kuna need tugevdavad inimestevahelisi kontakte; rõhutab, et kodanikuühiskonna osalistel on ülitähtis roll piirkondliku koostöö edendamisel ühiskondlikes ja poliitilistes aspektides; kutsub Bosnia ametivõime üles leidma lahenduse, mis tagaks Kosovo kodanikele piirkondliku liikuvuse ning võimaluse reisida Bosniasse ja Hertsegoviinasse; |
| --- | --- |

43.

rõhutab piirkondliku koostöö ja heanaaberlike suhete tähtsust ning peab neid lepitusprotsessi väga oluliseks osaks, kuna need tugevdavad inimestevahelisi kontakte; rõhutab, et kodanikuühiskonna osalistel on ülitähtis roll piirkondliku koostöö edendamisel ühiskondlikes ja poliitilistes aspektides; kutsub Bosnia ametivõime üles leidma lahenduse, mis tagaks Kosovo kodanikele piirkondliku liikuvuse ning võimaluse reisida Bosniasse ja Hertsegoviinasse;

| 44. | avaldab heakskiitu hiljutistele avaldustele, milles Horvaatia president vabandas Horvaatia tegevuse pärast Bosnias ja Hertsegoviinas 1990. aastatel ja avaldas austust mõlema kogukonna ohvritele; peab seda žesti tähtsaks sammuks etnilise leppimise edendamisel Balkani rahvaste seas; kutsub teisi Bosnia ja Hertsegoviina naaberriike seda eeskuju järgima; |
| --- | --- |

44.

avaldab heakskiitu hiljutistele avaldustele, milles Horvaatia president vabandas Horvaatia tegevuse pärast Bosnias ja Hertsegoviinas 1990. aastatel ja avaldas austust mõlema kogukonna ohvritele; peab seda žesti tähtsaks sammuks etnilise leppimise edendamisel Balkani rahvaste seas; kutsub teisi Bosnia ja Hertsegoviina naaberriike seda eeskuju järgima;

| 45. | palub Horvaatial ning Bosnial ja Hertsegoviinal leida läbirääkimiste teel lahendus Horvaatia kavale ehitada Pelješaci sild, millele Bosnia ja Hertsegoviina on vastu; on mures Horvaatia peaministri hiljutise avalduse üle Horvaatia võimaliku rahataotluse kohta Euroopa fondidest, et kiirendada selle silla vastuolulist ehitamist; juhib tähelepanu sellele, et nimetatud projekt võib kahjustada Bosniale kuuluva Neumi sadama tulevast väljaehitamist ja tekitab ökoloogilisi probleeme mõlemas riigis; |
| --- | --- |

45.

palub Horvaatial ning Bosnial ja Hertsegoviinal leida läbirääkimiste teel lahendus Horvaatia kavale ehitada Pelješaci sild, millele Bosnia ja Hertsegoviina on vastu; on mures Horvaatia peaministri hiljutise avalduse üle Horvaatia võimaliku rahataotluse kohta Euroopa fondidest, et kiirendada selle silla vastuolulist ehitamist; juhib tähelepanu sellele, et nimetatud projekt võib kahjustada Bosniale kuuluva Neumi sadama tulevast väljaehitamist ja tekitab ökoloogilisi probleeme mõlemas riigis;

| 46. | märgib, et püsiv stabiilsus ja piirkondlik koostöö Lääne-Balkanil ja kogu ELis ei ole võimalik niikaua, kuni püsib poliitiline ummikseis Bosnias ja Hertsegoviinas; |
| --- | --- |

46.

märgib, et püsiv stabiilsus ja piirkondlik koostöö Lääne-Balkanil ja kogu ELis ei ole võimalik niikaua, kuni püsib poliitiline ummikseis Bosnias ja Hertsegoviinas;

| 47. | tunnustab Bosnia ja Hertsegoviina aktiivset osalemist piirkondlikus koostöös, eelkõige Horvaatia ja Serbiaga sõlmitud lepinguid, mis käsitlevad rahvusvahelist õigusabi kriminaal- ja tsiviilasjades ning mille eesmärk on kriminaalkaristuste täideviimine ühes lepinguosalises riigis süüdi mõistetud ja seejärel teise lepinguosalisse riiki põgenenud isikute suhtes; |
| --- | --- |

47.

tunnustab Bosnia ja Hertsegoviina aktiivset osalemist piirkondlikus koostöös, eelkõige Horvaatia ja Serbiaga sõlmitud lepinguid, mis käsitlevad rahvusvahelist õigusabi kriminaal- ja tsiviilasjades ning mille eesmärk on kriminaalkaristuste täideviimine ühes lepinguosalises riigis süüdi mõistetud ja seejärel teise lepinguosalisse riiki põgenenud isikute suhtes;

*

* *

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon asepresidendile ja kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile ning Bosnia ja Hertsegoviina liitriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni ja Serblaste Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

48.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon asepresidendile ja kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile ning Bosnia ja Hertsegoviina liitriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni ja Serblaste Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT L 336, 18.12.2009, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0332.

(3)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 111.

(4)  Committee of Experts on the Evaluation of Anti-Money Laundering Measures and the Financing of Terrorism (Euroopa Nõukogu).

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/121 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/121

---

Neljapäev, 17. juuni 2010ELi-USA õhutranspordileping

P7_TA(2010)0239

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon ELi-USA lennutranspordilepingu kohta

2011/C 236 E/20

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu muutmise protokolli (mis parafeeriti 25. märtsil 2010) teksti (teise etapi leping);

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni läbirääkimiste alustamise kohta broneeringuinfot käsitlevate lepingute üle Ameerika Ühendriikide, Austraalia ja Kanadaga (1);

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö kohta (2);

võttes arvesse oma 14. märtsi ja 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni EÜ-USA vahelise lennutranspordilepingu kohta (3) (esimese etapi leping);

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamise kohta (4);

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et esimese etapi leping, mille ajutine kohaldamine algas 30. märtsil 2008. aastal, sisaldas lepingu peatamise klauslit, mida oleks saanud kasutada, kui 2010. aasta novembriks ei oleks sõlmitud teise etapi lepingut; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et esimese etapi leping, mille ajutine kohaldamine algas 30. märtsil 2008. aastal, sisaldas lepingu peatamise klauslit, mida oleks saanud kasutada, kui 2010. aasta novembriks ei oleks sõlmitud teise etapi lepingut;

| B. | arvestades, et esimese etapi leping oli üksnes esimene samm ELi-USA lennundusturu avamisel ja kohustas kindlalt mõlemat osapoolt pidama täiendavaid läbirääkimisi selle üle, et jätkata turgudele juurdepääsu avamist ja sellest saadava kasu maksimumini viimist tarbijatele, lennuettevõtjatele, töötajatele ja üldsusele ning erinevate küsimuste käsitlemist, sealhulgas investeeringute tegemise hõlbustamine, et paremini kajastada ülemaailmse lennundussektori tegelikku olukorda, tugevdada Atlandi-ülest lennutranspordisüsteemi ja luua selline raamistik, mis julgustab teisi riike avama oma lennutransporditeenuste turgusid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et esimese etapi leping oli üksnes esimene samm ELi-USA lennundusturu avamisel ja kohustas kindlalt mõlemat osapoolt pidama täiendavaid läbirääkimisi selle üle, et jätkata turgudele juurdepääsu avamist ja sellest saadava kasu maksimumini viimist tarbijatele, lennuettevõtjatele, töötajatele ja üldsusele ning erinevate küsimuste käsitlemist, sealhulgas investeeringute tegemise hõlbustamine, et paremini kajastada ülemaailmse lennundussektori tegelikku olukorda, tugevdada Atlandi-ülest lennutranspordisüsteemi ja luua selline raamistik, mis julgustab teisi riike avama oma lennutransporditeenuste turgusid;

| C. | arvestades, et 2008. aasta mais alustatud läbirääkimiste tulemuseks oli 25. märtsi 2010. aasta esialgne leping; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2008. aasta mais alustatud läbirääkimiste tulemuseks oli 25. märtsi 2010. aasta esialgne leping;

| D. | arvestades, et ELi-USA lennundusturu avamine, mis kokkuvõttes hõlmab umbes 60 % maailma lennuliiklusest, oleks tarbijate jaoks kasulik mõlemal pool Atlandi ookeani, annaks märkimisväärset majanduslikku kasu ja looks töökohti, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi-USA lennundusturu avamine, mis kokkuvõttes hõlmab umbes 60 % maailma lennuliiklusest, oleks tarbijate jaoks kasulik mõlemal pool Atlandi ookeani, annaks märkimisväärset majanduslikku kasu ja looks töökohti,

Üldpõhimõtted

| 1. | võtab teadmiseks 25. märtsi 2010. aasta esialgse lepingu, mis võib tugevdada nii esimese etapi lepinguga hõlmatud turule juurdepääsu osas tehtud edusamme kui ka võimaldada tõhustatud regulatiivset koostööd; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks 25. märtsi 2010. aasta esialgse lepingu, mis võib tugevdada nii esimese etapi lepinguga hõlmatud turule juurdepääsu osas tehtud edusamme kui ka võimaldada tõhustatud regulatiivset koostööd;

| 2. | tuletab meelde, et lennunduse reguleerimise eri aspektid, sealhulgas mürapiirangud ja öiste lendude piirangud, tuleks määrata kindlaks kohalikul tasandil ja seejuures tuleks järgida täies ulatuses subsidiaarsuse põhimõtet; palub komisjonil kooskõlastada kõnealuseid küsimusi Euroopa tasandil ja võtta seejuures arvesse liikmesriikide siseriiklikke õigusakte, et jätkata läbirääkimisi USAga ja leida lahendus ka muudele kõnealuste probleemidega seotud küsimustele, näiteks kabotaaži küsimusele; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et lennunduse reguleerimise eri aspektid, sealhulgas mürapiirangud ja öiste lendude piirangud, tuleks määrata kindlaks kohalikul tasandil ja seejuures tuleks järgida täies ulatuses subsidiaarsuse põhimõtet; palub komisjonil kooskõlastada kõnealuseid küsimusi Euroopa tasandil ja võtta seejuures arvesse liikmesriikide siseriiklikke õigusakte, et jätkata läbirääkimisi USAga ja leida lahendus ka muudele kõnealuste probleemidega seotud küsimustele, näiteks kabotaaži küsimusele;

Turu avamine

| 3. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et välisinvesteerinute valdkonnas ei ole tehtud olulisi edusamme vananenud regulatiivsete piirangute kaotamisel, ning on seisukohal, et seetõttu säilivad kehtivad tasakaalustamata piirangud välisomanduse ja -kontrolli osas Ameerika Ühendriikides; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et välisinvesteerinute valdkonnas ei ole tehtud olulisi edusamme vananenud regulatiivsete piirangute kaotamisel, ning on seisukohal, et seetõttu säilivad kehtivad tasakaalustamata piirangud välisomanduse ja -kontrolli osas Ameerika Ühendriikides;

| 4. | tuletab meelde, et ELi-USA lennutranspordilepingu lõppeesmärk on turu täielik avamine mis tahes piiranguteta kummaltki poolelt; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et ELi-USA lennutranspordilepingu lõppeesmärk on turu täielik avamine mis tahes piiranguteta kummaltki poolelt;

| 5. | võtab teadmiseks piiratud juurdepääsu, mille ELi lennuettevõtjad saavad USA valitsuse rahastatavale liiklusele („Fly America” programm), ning tuletab meelde, et ELi liikmesriikide valitsustel sarnased sätted puuduvad; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks piiratud juurdepääsu, mille ELi lennuettevõtjad saavad USA valitsuse rahastatavale liiklusele („Fly America” programm), ning tuletab meelde, et ELi liikmesriikide valitsustel sarnased sätted puuduvad;

Õigusnormide lähendamine, ohutus ja julgestus

| 6. | julgustab ühiskomiteed töötama kooskõlas parema õigusliku reguleerimise põhimõtetega välja täiendavad ettepanekud reguleerivate otsuste vastastikuseks tunnustamiseks; |
| --- | --- |

6.

julgustab ühiskomiteed töötama kooskõlas parema õigusliku reguleerimise põhimõtetega välja täiendavad ettepanekud reguleerivate otsuste vastastikuseks tunnustamiseks;

| 7. | peab ülimalt oluliseks koostöö tegemist Euroopa ja USA lennuliikluse korraldamise süsteemide (SESAR ja Next Gen) väljatöötamisel, et saavutada koostalitusvõime ja kokkusobivus ning aidata kaasa keskkonnamõju vähendamisele; |
| --- | --- |

7.

peab ülimalt oluliseks koostöö tegemist Euroopa ja USA lennuliikluse korraldamise süsteemide (SESAR ja Next Gen) väljatöötamisel, et saavutada koostalitusvõime ja kokkusobivus ning aidata kaasa keskkonnamõju vähendamisele;

| 8. | tunneb heameelt koostöö üle ELi ja USA ametivõimude vahel, kes on vastutavad lennundusohutuse valdkonna eest kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt koostöö üle ELi ja USA ametivõimude vahel, kes on vastutavad lennundusohutuse valdkonna eest kõikidel tasanditel;

| 9. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et täiendavaid samme ei ole astutud välismaiste remondijaamade küsimuses; |
| --- | --- |

9.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et täiendavaid samme ei ole astutud välismaiste remondijaamade küsimuses;

| 10. | kordab standarditele mittevastavate lennuettevõtjate Euroopa musta nimekirja ja USA lennuettevõtjate standarditele vastavuse kontrollisüsteemi tähtsust ning kutsub mõlemaid lepingupooli üles vahetama selles valdkonnas teavet; |
| --- | --- |

10.

kordab standarditele mittevastavate lennuettevõtjate Euroopa musta nimekirja ja USA lennuettevõtjate standarditele vastavuse kontrollisüsteemi tähtsust ning kutsub mõlemaid lepingupooli üles vahetama selles valdkonnas teavet;

| 11. | toonitab, et kui ELi ja USA vahel vahetatakse reisijate isikuandmeid, tuleks austada Euroopa ja USA kodanike eraelu puutumatust vastavalt kriteeriumitele, mida Euroopa Parlament nõudis oma 5. mai 2010. aasta resolutsioonis; rõhutab sellega seoses tungivat vajadust jõuda kokkuleppele andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitlevate ülemaailmsete standardite osas; |
| --- | --- |

11.

toonitab, et kui ELi ja USA vahel vahetatakse reisijate isikuandmeid, tuleks austada Euroopa ja USA kodanike eraelu puutumatust vastavalt kriteeriumitele, mida Euroopa Parlament nõudis oma 5. mai 2010. aasta resolutsioonis; rõhutab sellega seoses tungivat vajadust jõuda kokkuleppele andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitlevate ülemaailmsete standardite osas;

| 12. | rõhutab, et Euroopa Liit rajaneb õigusriigi põhimõtetel ning EList ja selle liikmesriikidest turvalisuse tagamise eesmärgil isikuandmete edastamise aluseks peavad olema õigusakti staatuses rahvusvahelised lepingud, et pakkuda vajalikku kaitset ELi kodanikele, järgida menetlustagatisi ja kaitseõigusi ning täita andmekaitset käsitlevaid õigusakte riigi ja Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et Euroopa Liit rajaneb õigusriigi põhimõtetel ning EList ja selle liikmesriikidest turvalisuse tagamise eesmärgil isikuandmete edastamise aluseks peavad olema õigusakti staatuses rahvusvahelised lepingud, et pakkuda vajalikku kaitset ELi kodanikele, järgida menetlustagatisi ja kaitseõigusi ning täita andmekaitset käsitlevaid õigusakte riigi ja Euroopa tasandil;

| 13. | rõhutab, kui oluline on ELi ja USA kodanike ja lennuettevõtjate jaoks õiguskindlus ning lennuettevõtjate vajadus harmoneeritud standardite järele; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui oluline on ELi ja USA kodanike ja lennuettevõtjate jaoks õiguskindlus ning lennuettevõtjate vajadus harmoneeritud standardite järele;

| 14. | märgib julgestusmeetmete osas konsulteerimise ja koostöö tähtsust, kuid hoiatab ülemääraste või kooskõlastamata meetmete eest, mis ei põhine nõuetekohasel riskihindamisel; |
| --- | --- |

14.

märgib julgestusmeetmete osas konsulteerimise ja koostöö tähtsust, kuid hoiatab ülemääraste või kooskõlastamata meetmete eest, mis ei põhine nõuetekohasel riskihindamisel;

| 15. | kutsub komisjoni ja USAd taas üles vaatama üle alates 2001. aastast võetud täiendavate julgestusmeetmete tõhusust, et vältida kattumist ja nõrku lülisid julgestusahelas; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni ja USAd taas üles vaatama üle alates 2001. aastast võetud täiendavate julgestusmeetmete tõhusust, et vältida kattumist ja nõrku lülisid julgestusahelas;

| 16. | toetab pigem nn ühekordse julgestuse põhimõtet kui igal ümberistumisel reisijate ja pagasi uuesti kontrollimist; |
| --- | --- |

16.

toetab pigem nn ühekordse julgestuse põhimõtet kui igal ümberistumisel reisijate ja pagasi uuesti kontrollimist;

Keskkond

| 17. | tunnistab, et lennundussektoril on rida negatiivseid keskkonnamõjusid, eriti müraallikana ja kliimamuutuse mõjutegurina, ning et lennunduse kasvuga need mõjud suurenevad; |
| --- | --- |

17.

tunnistab, et lennundussektoril on rida negatiivseid keskkonnamõjusid, eriti müraallikana ja kliimamuutuse mõjutegurina, ning et lennunduse kasvuga need mõjud suurenevad;

| 18. | märgib, et keskkonnaalast koostööd käsitlev ühisavaldus on otsustava tähtsusega rahvusvahelise lennunduse keskkonnamõju käsitlemisel, kuid peab kahetsusväärseks, et heitkogustega kauplemise süsteemi korraldus ei ole osa esialgsest lepingust; juhib tähelepanu asjaolule, et USAga tuleb pidada täiendavaid läbirääkimisi, et heitkogustega kauplemise süsteem jõustuks 2012. aastaks; |
| --- | --- |

18.

märgib, et keskkonnaalast koostööd käsitlev ühisavaldus on otsustava tähtsusega rahvusvahelise lennunduse keskkonnamõju käsitlemisel, kuid peab kahetsusväärseks, et heitkogustega kauplemise süsteemi korraldus ei ole osa esialgsest lepingust; juhib tähelepanu asjaolule, et USAga tuleb pidada täiendavaid läbirääkimisi, et heitkogustega kauplemise süsteem jõustuks 2012. aastaks;

| 19. | tunneb heameelt kokkuleppe üle teha Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni raames koostööd õhusõidukite müra ja heitkoguste vähendamiseks koos kavatsusega suurendada ELi ja USA vahelist tehnilist koostööd sellistes valdkondades nagu kliimateadus, teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus, kütusesäästlikkus ja heitkoguste vähendamine õhutranspordisektoris ning edendada parimate tavade vahetamist müra vähendamisel, arvestades seejuures kohalike asjaolude erinevust; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt kokkuleppe üle teha Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni raames koostööd õhusõidukite müra ja heitkoguste vähendamiseks koos kavatsusega suurendada ELi ja USA vahelist tehnilist koostööd sellistes valdkondades nagu kliimateadus, teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus, kütusesäästlikkus ja heitkoguste vähendamine õhutranspordisektoris ning edendada parimate tavade vahetamist müra vähendamisel, arvestades seejuures kohalike asjaolude erinevust;

Sotsiaalpoliitika

| 20. | tunneb heameelt asjaolu üle, et lepingus tunnustatakse sotsiaalse mõõtme tähtsust ja et ühiskomiteele on antud vastutus teostada järelevalvet lepingu sotsiaalsete mõjude üle ja leida vajaduse korral asjakohaseid lahendusi; |
| --- | --- |

20.

tunneb heameelt asjaolu üle, et lepingus tunnustatakse sotsiaalse mõõtme tähtsust ja et ühiskomiteele on antud vastutus teostada järelevalvet lepingu sotsiaalsete mõjude üle ja leida vajaduse korral asjakohaseid lahendusi;

| 21. | kutsub komisjoni üles kasutama lepingut selleks, et edendada vastavust sotsiaalseid õigusi käsitlevatele asjakohastele rahvusvahelistele õigusaktidele, eriti Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsioonide tööstandarditele (ILO 1930–1999), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) hargmaistele ettevõtetele antud suunistele (1976, muudetud versioon 2000) ja 1980. aasta Rooma konventsioonile lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse kohta; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles kasutama lepingut selleks, et edendada vastavust sotsiaalseid õigusi käsitlevatele asjakohastele rahvusvahelistele õigusaktidele, eriti Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsioonide tööstandarditele (ILO 1930–1999), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) hargmaistele ettevõtetele antud suunistele (1976, muudetud versioon 2000) ja 1980. aasta Rooma konventsioonile lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse kohta;

| 22. | nõuab kindlalt, et liikmesriikides värvatud ja/või töötavate töötajate suhtes tuleks kohaldada ELi sotsiaalõigusnorme, eriti töötajate nõustamist ja teavitamist käsitlevaid direktiive (2002/14/EÜ, 98/59/EÜ ja 80/987/EMÜ), tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korraldust käsitlevat direktiivi (2000/79/EÜ) ning direktiivi töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (96/71/EÜ); |
| --- | --- |

22.

nõuab kindlalt, et liikmesriikides värvatud ja/või töötavate töötajate suhtes tuleks kohaldada ELi sotsiaalõigusnorme, eriti töötajate nõustamist ja teavitamist käsitlevaid direktiive (2002/14/EÜ, 98/59/EÜ ja 80/987/EMÜ), tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korraldust käsitlevat direktiivi (2000/79/EÜ) ning direktiivi töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (96/71/EÜ);

Lepingu toimimine

| 23. | palub komisjonil tagada, et Euroopa Parlament saab põhjalikku teavet ühiskomitee töö kohta ja et temaga konsulteeritakse sel teemal, nagu seda tehakse kõigi asjaomaste sidusrühmade puhul; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil tagada, et Euroopa Parlament saab põhjalikku teavet ühiskomitee töö kohta ja et temaga konsulteeritakse sel teemal, nagu seda tehakse kõigi asjaomaste sidusrühmade puhul;

| 24. | tuletab meelde, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist on enne niisuguse rahvusvahelise lepingu sõlmimist, mis hõlmab valdkonda, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust (artikli 218 lõige 6), vajalik saada selleks Euroopa Parlamendilt nõusolek; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist on enne niisuguse rahvusvahelise lepingu sõlmimist, mis hõlmab valdkonda, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust (artikli 218 lõige 6), vajalik saada selleks Euroopa Parlamendilt nõusolek;

| 25. | tunneb heameelt Euroopa Parlamendi liikmete ja USA Kongressi liikmete korrapäraste kohtumiste idee üle, mille eesmärk on arutada kõiki asjaomaseid küsimusi seoses ELi-USA lennunduspoliitikaga; |
| --- | --- |

25.

tunneb heameelt Euroopa Parlamendi liikmete ja USA Kongressi liikmete korrapäraste kohtumiste idee üle, mille eesmärk on arutada kõiki asjaomaseid küsimusi seoses ELi-USA lennunduspoliitikaga;

| 26. | palub, et Euroopa Komisjon alustaks kolmanda etapi läbirääkimiste protsessi 31. detsembriks 2013, et käsitleda järgmisi punkte:






  a) | liiklusõiguste edasine liberaliseerimine; |
| --- | --- | --- |

26.

palub, et Euroopa Komisjon alustaks kolmanda etapi läbirääkimiste protsessi 31. detsembriks 2013, et käsitleda järgmisi punkte:

a)

liiklusõiguste edasine liberaliseerimine;

| b) | täiendavad välisinvesteeringute võimalused; |
| --- | --- |

b)

täiendavad välisinvesteeringute võimalused;

| c) | keskkonnameetmete mõju ja infrastruktuuri piirangud liiklusõiguste teostamisele; |
| --- | --- |

c)

keskkonnameetmete mõju ja infrastruktuuri piirangud liiklusõiguste teostamisele;

| d) | reisijate õiguste poliitika parem kooskõlastamine, et tagada reisijatele võimalikult kõrge kaitsetase; |
| --- | --- |

d)

reisijate õiguste poliitika parem kooskõlastamine, et tagada reisijatele võimalikult kõrge kaitsetase;

*

* *

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning USA Kongressile. |
| --- | --- |

27.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning USA Kongressile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0144.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0001.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0071 ja P6_TA(2007)0428.

(4)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 84.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/125 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/125

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Esimese raudteepaketi direktiivide rakendamine

P7_TA(2010)0240

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon esimese raudteepaketi direktiivide (2001/12/EÜ, 2001/13/EÜ ja 2001/14/EÜ) rakendamise kohta

2011/C 236 E/21

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teist aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule raudteeturu arengu seire kohta (KOM(2009)0676) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEK(2009)1687);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiivi 2001/12/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (1);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiivi 2001/13/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta (3);

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni esimese raudteepaketi rakendamise kohta (4);

võttes arvesse 9. märtsil 2010 komisjonile esitatud küsimust esimese raudteepaketi direktiivide (2001/12/EÜ, 2001/13/EÜ ja 2001/14/EÜ) rakendamise kohta (O-0030/2010 – B7-0204/2010);

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et esimese raudteepaketi – mis võeti vastu 2001. aastal ja sisaldab kolme direktiivi ühenduse raudteede arendamise kohta, raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ning raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta – eesmärk oli teha raudteesektori taaselustamiseks esimene samm üleeuroopalise ühtse raudteevõrgu loomisel ning tagada selleks vajalik usaldusväärne finantsstruktuur; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et esimese raudteepaketi – mis võeti vastu 2001. aastal ja sisaldab kolme direktiivi ühenduse raudteede arendamise kohta, raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ning raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta – eesmärk oli teha raudteesektori taaselustamiseks esimene samm üleeuroopalise ühtse raudteevõrgu loomisel ning tagada selleks vajalik usaldusväärne finantsstruktuur;

| B. | arvestades, et esimese raudteepaketi direktiivid tuli liikmesriikide õigusesse üle võtta 15. märtsil 2003, kuid komisjon ootas esimese raudteepaketi ebaõige või mittetäieliku rakendamise eest liikmesriikide vastu rikkumismenetluste algatamisega kuni 2008. aasta juunini; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et esimese raudteepaketi direktiivid tuli liikmesriikide õigusesse üle võtta 15. märtsil 2003, kuid komisjon ootas esimese raudteepaketi ebaõige või mittetäieliku rakendamise eest liikmesriikide vastu rikkumismenetluste algatamisega kuni 2008. aasta juunini;

| C. | arvestades, et komisjoni teisest aruandest raudteeturu arengu seire kohta nähtub, et raudtee osatähtsus transpordis ei ole suurenenud, vaid on üksnes stabiliseerunud madalal tasemel, moodustades 2002. aastal umbes 10 % kaubavedudest ja alla 7 % reisijateveost, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni teisest aruandest raudteeturu arengu seire kohta nähtub, et raudtee osatähtsus transpordis ei ole suurenenud, vaid on üksnes stabiliseerunud madalal tasemel, moodustades 2002. aastal umbes 10 % kaubavedudest ja alla 7 % reisijateveost,

| 1. | taunib asjaolu, et valdav enamik, 22 liikmesriiki, ei ole esimese raudteepaketi kolme direktiivi nõuetekohaselt rakendanud; on seisukohal, et selline suutmatus on takistanud raudtee osatähtsuse arengut transpordis üldiselt; |
| --- | --- |

1.

taunib asjaolu, et valdav enamik, 22 liikmesriiki, ei ole esimese raudteepaketi kolme direktiivi nõuetekohaselt rakendanud; on seisukohal, et selline suutmatus on takistanud raudtee osatähtsuse arengut transpordis üldiselt;

| 2. | tuletab meelde, et parlament rõhutas juba oma 12. juuli 2007. aasta resolutsioonis esimese raudteepaketi täieliku rakendamise on absoluutset prioriteetsust; on seetõttu väga rahulolematu selle pärast, et seda prioriteeti ei ole järginud ülekaalukas enamik liikmesriikidest, sealhulgas Austria, Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Taani, Eesti, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Ungari, Iirimaa, Itaalia, Leedu, Luksemburg, Läti, Poola, Portugal, Rumeenia, Rootsi, Sloveenia ja Slovakkia; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et parlament rõhutas juba oma 12. juuli 2007. aasta resolutsioonis esimese raudteepaketi täieliku rakendamise on absoluutset prioriteetsust; on seetõttu väga rahulolematu selle pärast, et seda prioriteeti ei ole järginud ülekaalukas enamik liikmesriikidest, sealhulgas Austria, Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Taani, Eesti, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Ungari, Iirimaa, Itaalia, Leedu, Luksemburg, Läti, Poola, Portugal, Rumeenia, Rootsi, Sloveenia ja Slovakkia;

| 3. | peab kahetsusväärseks, et komisjon kaotas sellele puudusele reageerimisel viis aastat ning viivitas esimese raudteepaketi ebaõige või mittetäieliku rakendamise korral hoiatuskirjade saatmisega kuni 2008. aasta juunini ja põhjendatud arvamuste saatmisega kuni 2009. aasta oktoobrini; kahetseb, et komisjon ei ole piisavalt keskendunud raudteesüsteemi finantsaluste järelevalvele; nõuab seetõttu komisjonilt tungivalt kohest kohtumenetluse algatamist nende 22 liikmesriigi vastu, kes ei ole esimest raudteepaketti rakendanud; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks, et komisjon kaotas sellele puudusele reageerimisel viis aastat ning viivitas esimese raudteepaketi ebaõige või mittetäieliku rakendamise korral hoiatuskirjade saatmisega kuni 2008. aasta juunini ja põhjendatud arvamuste saatmisega kuni 2009. aasta oktoobrini; kahetseb, et komisjon ei ole piisavalt keskendunud raudteesüsteemi finantsaluste järelevalvele; nõuab seetõttu komisjonilt tungivalt kohest kohtumenetluse algatamist nende 22 liikmesriigi vastu, kes ei ole esimest raudteepaketti rakendanud;

| 4. | nõuab tungivalt, et nimetatud 22 liikmesriiki Euroopa õigusaktide täitmisega rohkem ei viivitaks; on veendunud, et esimese raudteepaketi direktiive rakendamata jättes takistavad need liikmesriigid endiselt ausat konkurentsi raudteeturul; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et nimetatud 22 liikmesriiki Euroopa õigusaktide täitmisega rohkem ei viivitaks; on veendunud, et esimese raudteepaketi direktiive rakendamata jättes takistavad need liikmesriigid endiselt ausat konkurentsi raudteeturul;

| 5. | nõuab komisjonilt konkreetse teabe avalikustamist selle kohta, milliseid paketi osi ja millistes liikmesriikides ei ole täielikult rakendatud, eriti seoses puudustega sõltumatu reguleeriva organi loomisel ja raudtee kasutustasude kehtestamist puudutavate sätete rakendamisel; lisaks palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti komisjoni ja liikmesriikide erinevatest õiguslikest tõlgendustest infrastruktuuri haldajate sõltumatuse küsimuses (direktiivi 2001/14/EÜ artikli 4 lõige 2 ja artikli 14 lõige 2); |
| --- | --- |

5.

nõuab komisjonilt konkreetse teabe avalikustamist selle kohta, milliseid paketi osi ja millistes liikmesriikides ei ole täielikult rakendatud, eriti seoses puudustega sõltumatu reguleeriva organi loomisel ja raudtee kasutustasude kehtestamist puudutavate sätete rakendamisel; lisaks palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti komisjoni ja liikmesriikide erinevatest õiguslikest tõlgendustest infrastruktuuri haldajate sõltumatuse küsimuses (direktiivi 2001/14/EÜ artikli 4 lõige 2 ja artikli 14 lõige 2);

Infrastruktuuri haldajate sõltumatus

| 6. | rõhutab, et infrastruktuuri haldajale tuleb garanteerida piisav sõltumatus, kuna direktiivi 2001/14/EÜ kohaselt on viimasel keskne roll kõigile taotlejatele infrastruktuuri läbilaskevõimsusele õiglase juurdepääsu tagamisel raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kaudu; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et infrastruktuuri haldajale tuleb garanteerida piisav sõltumatus, kuna direktiivi 2001/14/EÜ kohaselt on viimasel keskne roll kõigile taotlejatele infrastruktuuri läbilaskevõimsusele õiglase juurdepääsu tagamisel raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kaudu;

| 7. | on seisukohal, et infrastruktuuri haldaja sõltumatus on eeltingimus, mis võimaldab kõigi ettevõtjate õiglast, läbipaistvat ja mittediskrimineerivat kohtlemist; rõhutab eriti murettekitavana asjaolu, et infrastruktuuri haldajate sõltumatuse garanteerimiseks antud praktilised ja õiguslikud tagatised on ebapiisavad, eriti juhul, kui nad moodustavad osa raudtee-valdusettevõttest, mis tegeleb ka raudteevedudega; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et infrastruktuuri haldaja sõltumatus on eeltingimus, mis võimaldab kõigi ettevõtjate õiglast, läbipaistvat ja mittediskrimineerivat kohtlemist; rõhutab eriti murettekitavana asjaolu, et infrastruktuuri haldajate sõltumatuse garanteerimiseks antud praktilised ja õiguslikud tagatised on ebapiisavad, eriti juhul, kui nad moodustavad osa raudtee-valdusettevõttest, mis tegeleb ka raudteevedudega;

| 8. | nõuab, et liikmesriigid, kes nimetatud sätet ei järgi, kõigi vajalike õiguslike ja talituslike meetmete abil eraldaksid selgelt riigi raudteevõrgu läbilaskevõimsuse jaotamise keskse ülesande mis tahes praegusest raudtee-ettevõtjast, kuna selline sõltumatuse puudumine võib takistada infrastruktuuri kasutamise tegelikku määramist infrastruktuuri haldaja poolt; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et liikmesriigid, kes nimetatud sätet ei järgi, kõigi vajalike õiguslike ja talituslike meetmete abil eraldaksid selgelt riigi raudteevõrgu läbilaskevõimsuse jaotamise keskse ülesande mis tahes praegusest raudtee-ettevõtjast, kuna selline sõltumatuse puudumine võib takistada infrastruktuuri kasutamise tegelikku määramist infrastruktuuri haldaja poolt;

Reguleerivate organite volituste piiratus

| 9. | on mures selle pärast, et reguleerivatele organitele ei ole antud piisavalt volitusi ja vahendeid ja et sellise ebapiisavuse tõttu puudub kontroll konkurentsiprobleemide üle liikmesriikide siseturgudel; |
| --- | --- |

9.

on mures selle pärast, et reguleerivatele organitele ei ole antud piisavalt volitusi ja vahendeid ja et sellise ebapiisavuse tõttu puudub kontroll konkurentsiprobleemide üle liikmesriikide siseturgudel;

| 10. | palub komisjonil parlamendile teatada, milliseid reguleerivate organite volitusi peavad liikmesriigid suurendama, et tagada neile tegelik võime teostada järelevalvet oma vastavate raudteeturgude üle; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil parlamendile teatada, milliseid reguleerivate organite volitusi peavad liikmesriigid suurendama, et tagada neile tegelik võime teostada järelevalvet oma vastavate raudteeturgude üle;

| 11. | on seisukohal, et nimetatud suutmatus luua liikmesriikides tõeliselt sõltumatud reguleerivad organid takistab esimese raudteepaketi nõuetekohast rakendamist; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et nimetatud suutmatus luua liikmesriikides tõeliselt sõltumatud reguleerivad organid takistab esimese raudteepaketi nõuetekohast rakendamist;

Infrastruktuuri rahastamise ja kasutustasude raamistik

| 12. | märgib, et esimene raudteepakett sisaldab konkreetseid sätteid infrastruktuuri rahastamise ja raudtee võla küsimuse lahendamise kohta (direktiivi 2001/12/EÜ artikkel 9); |
| --- | --- |

12.

märgib, et esimene raudteepakett sisaldab konkreetseid sätteid infrastruktuuri rahastamise ja raudtee võla küsimuse lahendamise kohta (direktiivi 2001/12/EÜ artikkel 9);

| 13. | peab kahetsusväärseks, et paljudes liikmesriikides investeeritakse jätkuvalt liiga vähe raudtee infrastruktuuri arendamisse ja hooldusse, samas kui olemasoleva infrastruktuuri kvaliteet mitmetel juhtudel langeb; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kasutusele vajalikud vahendid, et tagada uute raudteetranspordi projektide arendamine ja praeguse infrastruktuuri piisav hooldus; |
| --- | --- |

13.

peab kahetsusväärseks, et paljudes liikmesriikides investeeritakse jätkuvalt liiga vähe raudtee infrastruktuuri arendamisse ja hooldusse, samas kui olemasoleva infrastruktuuri kvaliteet mitmetel juhtudel langeb; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kasutusele vajalikud vahendid, et tagada uute raudteetranspordi projektide arendamine ja praeguse infrastruktuuri piisav hooldus;

Raudtee kasutustasud

| 14. | märgib, et infrastruktuuri haldajate sõltumatus ning reguleerivatele organitele volituste ja vahendite tagamine on rahuldavate raudtee kasutustasude kehtestamise eeltingimus; tuletab meelde, et need infrastruktuuri kasutustasud tuleb välja arvutada õiglasel, läbipaistval ja järjekindlal viisil ning need peavad andma raudtee-ettevõtjatele piisava selguse; |
| --- | --- |

14.

märgib, et infrastruktuuri haldajate sõltumatus ning reguleerivatele organitele volituste ja vahendite tagamine on rahuldavate raudtee kasutustasude kehtestamise eeltingimus; tuletab meelde, et need infrastruktuuri kasutustasud tuleb välja arvutada õiglasel, läbipaistval ja järjekindlal viisil ning need peavad andma raudtee-ettevõtjatele piisava selguse;

| 15. | väljendab muret infrastruktuuri kasutustasusid puudutavate sätete ebapiisava rakendamise pärast, eriti raudteevõrgu toimivuse parandamiseks mõeldud toimivusskeemide ja raudteeteenuste otsekuludel põhinevate tariifisüsteemide puudumise pärast ning selle pärast, et infrastruktuuri haldaja ei kehtesta sõltumatult infrastruktuuri kasutustasusid; |
| --- | --- |

15.

väljendab muret infrastruktuuri kasutustasusid puudutavate sätete ebapiisava rakendamise pärast, eriti raudteevõrgu toimivuse parandamiseks mõeldud toimivusskeemide ja raudteeteenuste otsekuludel põhinevate tariifisüsteemide puudumise pärast ning selle pärast, et infrastruktuuri haldaja ei kehtesta sõltumatult infrastruktuuri kasutustasusid;

| 16. | kahetseb, et sellise puuduliku rakendamise tõttu ei näi infrastruktuuri kasutustasudel olevat otsest seost rongiliikluse kuludega ja et raudteeturg ei pruugi olla suuteline neid kõrgeid kasutustasusid maksma; märgib, et kõrged infrastruktuuri kasutustasud võivad takistada uute ettevõtjate turule sisenemist ja et komisjon on saanud ettevõtjatelt mitmeid kaebusi, mis puudutavad juurdepääsu terminalidele ja raudteeteenustele; |
| --- | --- |

16.

kahetseb, et sellise puuduliku rakendamise tõttu ei näi infrastruktuuri kasutustasudel olevat otsest seost rongiliikluse kuludega ja et raudteeturg ei pruugi olla suuteline neid kõrgeid kasutustasusid maksma; märgib, et kõrged infrastruktuuri kasutustasud võivad takistada uute ettevõtjate turule sisenemist ja et komisjon on saanud ettevõtjatelt mitmeid kaebusi, mis puudutavad juurdepääsu terminalidele ja raudteeteenustele;

| 17. | on seisukohal, et raudtee- ja maanteevedudel kohaldatavaid infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise põhimõtteid tuleks lähendada, et luua eri transpordiliikidele tõeliselt võrdsed konkurentsitingimused; rõhutab, et võrdsed konkurentsitingimused võimaldaksid muuta ELi transpordisüsteemi tõhusamaks ja jätkusuutlikumaks ning viiksid maksimumini raudteeveo keskkonnaalase konkurentsivõime; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et raudtee- ja maanteevedudel kohaldatavaid infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise põhimõtteid tuleks lähendada, et luua eri transpordiliikidele tõeliselt võrdsed konkurentsitingimused; rõhutab, et võrdsed konkurentsitingimused võimaldaksid muuta ELi transpordisüsteemi tõhusamaks ja jätkusuutlikumaks ning viiksid maksimumini raudteeveo keskkonnaalase konkurentsivõime;

Esimese raudteepaketi läbivaatamine

| 18. | rõhutab, et esimese raudteepaketi nõuetekohane ja täielik rakendamine on Euroopa raudteevõrgu loomise põhitingimus ja et komisjoni absoluutne prioriteet peab olema selle rakendamise jätkamine kõigi tema käsutuses olevate õiguslike menetlustega; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et esimese raudteepaketi nõuetekohane ja täielik rakendamine on Euroopa raudteevõrgu loomise põhitingimus ja et komisjoni absoluutne prioriteet peab olema selle rakendamise jätkamine kõigi tema käsutuses olevate õiguslike menetlustega;

| 19. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku esimese raudteepaketi läbivaatamiseks 2010. aasta septembriks; nõuab, et komisjon käsitleks selle läbivaatamise käigus prioriteetselt infrastruktuuri haldajate sõltumatuse ja reguleerivate organite vahendite ja volituste puudumise probleeme ning teeks ettepaneku infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise asjakohaste põhimõtete kohta, mis soodustaksid avalikke ja erainvesteeringuid raudteetranspordi sektorisse; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku esimese raudteepaketi läbivaatamiseks 2010. aasta septembriks; nõuab, et komisjon käsitleks selle läbivaatamise käigus prioriteetselt infrastruktuuri haldajate sõltumatuse ja reguleerivate organite vahendite ja volituste puudumise probleeme ning teeks ettepaneku infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise asjakohaste põhimõtete kohta, mis soodustaksid avalikke ja erainvesteeringuid raudteetranspordi sektorisse;

| 20. | on seisukohal, et raudteetransporditurgude edukas avamine sõltub esimese raudteepaketiga kehtestatud sätete täielikust rakendamisest; raudteeturu edasine liberaliseerimine ei tohiks kahandada raudteeveoteenuste kvaliteeti ning seejuures tuleks säilitada avaliku teenindamise kohustused; kuni turgude täieliku avamiseni tuleks kohaldada vastastikkuse põhimõtet; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et raudteetransporditurgude edukas avamine sõltub esimese raudteepaketiga kehtestatud sätete täielikust rakendamisest; raudteeturu edasine liberaliseerimine ei tohiks kahandada raudteeveoteenuste kvaliteeti ning seejuures tuleks säilitada avaliku teenindamise kohustused; kuni turgude täieliku avamiseni tuleks kohaldada vastastikkuse põhimõtet;

| 21. | palub komisjonil vastata lõigetes 3, 5, 10 ja 16 esitatud nõudmistele või anda neis palutud teavet esimese raudteepaketi uuesti sõnastamise raames või hiljemalt 2010. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil vastata lõigetes 3, 5, 10 ja 16 esitatud nõudmistele või anda neis palutud teavet esimese raudteepaketi uuesti sõnastamise raames või hiljemalt 2010. aasta lõpuks;

*

* *

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 75, 15.3.2001, lk 1.

(2)  EÜT L 75, 15.3.2001, lk 26.

(3)  EÜT L 75, 15.3.2001, lk 29.

(4)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 551.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/128 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/128

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Üleujutused Kesk-Euroopa riikides, eelkõige Poolas, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias, Ungaris ja Rumeenias, ning Prantsusmaal

P7_TA(2010)0241

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon üleujutuste kohta Kesk-Euroopa riikides, eelkõige Poolas, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias, Ungaris ja Rumeenias, ning Prantsusmaal

2011/C 236 E/22

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ELi lepingu artiklit 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 191 ja 349;

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (KOM(2005)0108) ja Euroopa Parlamendi 18. mai 2006. aasta seisukohta;

võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooni üleujutuste kohta Euroopas, (1)8. septembri 2005. aasta resolutsiooni loodusõnnetuste (tulekahjude ja üleujutuste) kohta Euroopas, (2)18. mai 2006. aasta resolutsioone looduskatastroofide (tulekahjud, üleujutused ja põuad) põllumajandusaspektide, regionaalarenguaspektide ja keskkonnaaspektide kohta (3) ning 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni metsatulekahjude ja üleujutuste kohta (4);

võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” (KOM(2009)0147) ning komisjoni teatist ühenduse lähenemisviisi kohta loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamisele (KOM(2009)0082);

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Piirkonnad 2020 – ELi piirkondade tulevaste väljakutsete analüüs” (SEK(2008)2868);

võttes arvesse komisjoni 24. veebruaril 2010. aastal tehtud avaldust Madeira autonoomses piirkonnas toimunud suure loodusõnnetuse kohta ja Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2010. aasta resolutsiooni suure loodusõnnetuse kohta Madeira autonoomses piirkonnas ja tormi Xynthia tagajärgede kohta Euroopas (5);

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et mitmes Euroopa Liidu liikmesriigis, eriti Poolas, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias, Ungaris ja Rumeenias, samuti Saksamaal ja Austrias, ning viimati Prantsusmaal aset leidnud üleujutuste näol on toimunud suuremat laadi loodusõnnetused, mille tagajärjel on inimesi saanud surma ja vigastada ning on vaja olnud evakueerida tuhandeid inimesi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et mitmes Euroopa Liidu liikmesriigis, eriti Poolas, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias, Ungaris ja Rumeenias, samuti Saksamaal ja Austrias, ning viimati Prantsusmaal aset leidnud üleujutuste näol on toimunud suuremat laadi loodusõnnetused, mille tagajärjel on inimesi saanud surma ja vigastada ning on vaja olnud evakueerida tuhandeid inimesi;

| B. | arvestades, et kõnealused loodusõnnetused on põhjustanud raskeid kahjustusi muu hulgas infrastruktuurile, ettevõtetele ja haritavale maale, hävitanud ka loodus- ja kultuuripärandit ning ohustanud inimeste tervist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõnealused loodusõnnetused on põhjustanud raskeid kahjustusi muu hulgas infrastruktuurile, ettevõtetele ja haritavale maale, hävitanud ka loodus- ja kultuuripärandit ning ohustanud inimeste tervist;

| C. | arvestades, et õnnetuste tagajärjel hävinud või kahjustatud alad tuleb jätkusuutlikult taastada, et korvata neile tekkinud majanduslik ja sotsiaalne kahju; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et õnnetuste tagajärjel hävinud või kahjustatud alad tuleb jätkusuutlikult taastada, et korvata neile tekkinud majanduslik ja sotsiaalne kahju;

| D. | arvestades, et loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide sagedus, raskus, keerukus ja mõju on kogu Euroopas viimastel aastatel kiirelt suurenenud, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide sagedus, raskus, keerukus ja mõju on kogu Euroopas viimastel aastatel kiirelt suurenenud,

| 1. | väljendab õnnetustes kannatada saanud piirkondade elanikega solidaarsust ja tunneb neile kaasa, võtab teadmiseks võimalikud rasked majanduslikud tagajärjed ning avaldab ohvrite peredele austust ja kaastunnet; |
| --- | --- |

1.

väljendab õnnetustes kannatada saanud piirkondade elanikega solidaarsust ja tunneb neile kaasa, võtab teadmiseks võimalikud rasked majanduslikud tagajärjed ning avaldab ohvrite peredele austust ja kaastunnet;

| 2. | tunnustab otsingu- ja päästeüksuste väsimatuid jõupingutusi inimelude päästmisel ja kannatada saanud aladel kahju vähendamisel; |
| --- | --- |

2.

tunnustab otsingu- ja päästeüksuste väsimatuid jõupingutusi inimelude päästmisel ja kannatada saanud aladel kahju vähendamisel;

| 3. | kiidab heaks nende liikmesriikide meetmed, kes on osutanud kannatada saanud aladele abi, kuna vastastikune abistamine rasketes olukordades on näide Euroopa solidaarsusest; |
| --- | --- |

3.

kiidab heaks nende liikmesriikide meetmed, kes on osutanud kannatada saanud aladele abi, kuna vastastikune abistamine rasketes olukordades on näide Euroopa solidaarsusest;

| 4. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vaatama läbi planeerimise, jätkusuutliku maakasutuspoliitika, ökosüsteemi vastuvõtuvõime ja parimad tavad, võttes arvesse maa, elupaikade ja kuivendamise majandamise viisi tõttu suurenenud üleujutuste ohtu, ning suurendama üleujutuste vältimise suutlikkust ja parandama kuivendusinfrastruktuuri, et piirata erakordselt tugevate vihmasadude tekitatavat kahju; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vaatama läbi planeerimise, jätkusuutliku maakasutuspoliitika, ökosüsteemi vastuvõtuvõime ja parimad tavad, võttes arvesse maa, elupaikade ja kuivendamise majandamise viisi tõttu suurenenud üleujutuste ohtu, ning suurendama üleujutuste vältimise suutlikkust ja parandama kuivendusinfrastruktuuri, et piirata erakordselt tugevate vihmasadude tekitatavat kahju;

| 5. | palub liikmesriikidel ja õnnetustes kannatada saanud piirkondadel pöörata erilist tähelepanu oma taastamiskavade jätkusuutlikkusele ning uurida, kui teostatavad on pikaajalised investeeringud liikmesriikide meetmetesse, mille eesmärk on õnnetuste ärahoidmine ja neile reageerimine; |
| --- | --- |

5.

palub liikmesriikidel ja õnnetustes kannatada saanud piirkondadel pöörata erilist tähelepanu oma taastamiskavade jätkusuutlikkusele ning uurida, kui teostatavad on pikaajalised investeeringud liikmesriikide meetmetesse, mille eesmärk on õnnetuste ärahoidmine ja neile reageerimine;

| 6. | kutsub liikmesriike üles täitma ELi üleujutuste direktiivis sätestatud nõudeid ja direktiivi rakendama; nõuab tungivalt, et piirkondliku planeerimise juhtimisel võetaks arvesse üleujutusriski kaarte; rõhutab, et üleujutuste tõhus ennetamine peab tuginema piiriülestele strateegiatele; ergutab naaberliikmesriike tõhustama koostööd loodusõnnetuste ärahoidmisel, kuna nii tagatakse selleks otstarbeks eraldatud ELi rahaliste vahendite võimalikult tulemuslik kasutamine; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriike üles täitma ELi üleujutuste direktiivis sätestatud nõudeid ja direktiivi rakendama; nõuab tungivalt, et piirkondliku planeerimise juhtimisel võetaks arvesse üleujutusriski kaarte; rõhutab, et üleujutuste tõhus ennetamine peab tuginema piiriülestele strateegiatele; ergutab naaberliikmesriike tõhustama koostööd loodusõnnetuste ärahoidmisel, kuna nii tagatakse selleks otstarbeks eraldatud ELi rahaliste vahendite võimalikult tulemuslik kasutamine;

| 7. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama võimalikult kiiresti alasid, mis õnnetuste majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede tõttu on kannatanud; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama võimalikult kiiresti alasid, mis õnnetuste majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede tõttu on kannatanud;

| 8. | kinnitab, et komisjoni ettepanekul (KOM(2005)0108) põhinev Euroopa Liidu Solidaarsusfondi uus määrus on hädavajalik, et paindlikumalt ja tõhusamalt lahendada loodusõnnetuste põhjustatud probleeme; kritiseerib asjaolu, et nõukogu on ettepaneku blokeerinud, kuigi Euroopa Parlament võttis oma seisukoha ülekaaluka häälteenamusega vastu esimesel lugemisel 2006. aasta mais; nõuab tungivalt, et eesistujariik Belgia ja komisjon otsiksid viivitamata lahendust määruse läbivaatamise taaskäivitamiseks, et luua tugevam ja paindlikum vahend, mille abil tõhusalt reageerida kliimamuutusega seotud uutele probleemidele; |
| --- | --- |

8.

kinnitab, et komisjoni ettepanekul (KOM(2005)0108) põhinev Euroopa Liidu Solidaarsusfondi uus määrus on hädavajalik, et paindlikumalt ja tõhusamalt lahendada loodusõnnetuste põhjustatud probleeme; kritiseerib asjaolu, et nõukogu on ettepaneku blokeerinud, kuigi Euroopa Parlament võttis oma seisukoha ülekaaluka häälteenamusega vastu esimesel lugemisel 2006. aasta mais; nõuab tungivalt, et eesistujariik Belgia ja komisjon otsiksid viivitamata lahendust määruse läbivaatamise taaskäivitamiseks, et luua tugevam ja paindlikum vahend, mille abil tõhusalt reageerida kliimamuutusega seotud uutele probleemidele;

| 9. | palub komisjonil pärast seda, kui riiklikud ja piirkondlikud asutused on esitanud oma taastamiskavad, võtta viivitamata meetmeid, et tagada Euroopa Liidu Solidaarsusfondist vajalike rahaliste vahendite võimalikult kiire, tõhus ja paindlik kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil pärast seda, kui riiklikud ja piirkondlikud asutused on esitanud oma taastamiskavad, võtta viivitamata meetmeid, et tagada Euroopa Liidu Solidaarsusfondist vajalike rahaliste vahendite võimalikult kiire, tõhus ja paindlik kasutuselevõtmine;

| 10. | nõuab tungivalt, et lisaks solidaarsusfondi kasutuselevõtmisele oleks komisjon avatud ja paindlik, kui ta peab riiklike ja piirkondlike asutustega läbirääkimisi Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist ja Ühtekuuluvusfondist rahastatavate ajavahemikul 2007–2013 kehtivate piirkondlike rakenduskavade läbivaatamise üle; palub komisjonil vaadata rakenduskavad läbi võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et lisaks solidaarsusfondi kasutuselevõtmisele oleks komisjon avatud ja paindlik, kui ta peab riiklike ja piirkondlike asutustega läbirääkimisi Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist ja Ühtekuuluvusfondist rahastatavate ajavahemikul 2007–2013 kehtivate piirkondlike rakenduskavade läbivaatamise üle; palub komisjonil vaadata rakenduskavad läbi võimalikult kiiresti;

| 11. | palub komisjonil võtta arvesse kannatada saanud piirkondade (mille hulka kuuluvad mägipiirkonnad ja jõeäärsed alad) erinevusi, et abistada ohvreid parimal võimalikul viisil; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil võtta arvesse kannatada saanud piirkondade (mille hulka kuuluvad mägipiirkonnad ja jõeäärsed alad) erinevusi, et abistada ohvreid parimal võimalikul viisil;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ning kannatada saanud alade piirkondlikele ja kohalikele asutustele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ning kannatada saanud alade piirkondlikele ja kohalikele asutustele.

---

(1)  EÜT C 272E, 13.11.2003, lk 471.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0334.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0222, 0223 ja 0224.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0349.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0065.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/130 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/130

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Õigusalane koolitus

P7_TA(2010)0242

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon õigusalase koolituse kohta – Stockholmi programm

2011/C 236 E/23

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 81 ja 82;

võttes arvesse komisjoni teatist Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava kohta (1);

võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni liikmesriikide kohtunike rolli kohta Euroopa kohtusüsteemis (2);

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni Stockholmi programmi kohta (3);

võttes arvesse 10. mai 2010. aasta küsimust komisjonile teemal „Õigusalane koolitus – Stockholmi tegevuskava” (O-0063/2010 – B7-0306/2010);

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 81 ja 82 nähakse ette, et meetmed, mille eesmärk on „toetada kohtunike, prokuröride ning kohtute ja prokuratuuride töötajate koolitust”, võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 81 ja 82 nähakse ette, et meetmed, mille eesmärk on „toetada kohtunike, prokuröride ning kohtute ja prokuratuuride töötajate koolitust”, võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt;

| B. | arvestades, et Stockholmi programmi rakendamise tegevuskavas kuulutas komisjon välja, et ta esitab 2011. aastal teatise tegevuskava kohta, mis käsitleb Euroopa koolitust kõikide õigusvaldkonna ametite esindajatele, ning käivitab aastatel 2010–2012 kohtuasutuste töötajatele ja õigusvaldkonna ametite esindajatele suunatud Erasmuse programmi laadsete vahetusprogrammide katseprojektid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Stockholmi programmi rakendamise tegevuskavas kuulutas komisjon välja, et ta esitab 2011. aastal teatise tegevuskava kohta, mis käsitleb Euroopa koolitust kõikide õigusvaldkonna ametite esindajatele, ning käivitab aastatel 2010–2012 kohtuasutuste töötajatele ja õigusvaldkonna ametite esindajatele suunatud Erasmuse programmi laadsete vahetusprogrammide katseprojektid;

| C. | arvestades, et arvesse tuleb võtta kohtunike ja prokuröride erivajadusi, pidades silmas koolitusi siseriikliku, võrdleva ja Euroopa õiguse sissejuhatavate kursuste kujul ja diskreetsust, mida tuleb selliste kursuste korraldamisel üles näidata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et arvesse tuleb võtta kohtunike ja prokuröride erivajadusi, pidades silmas koolitusi siseriikliku, võrdleva ja Euroopa õiguse sissejuhatavate kursuste kujul ja diskreetsust, mida tuleb selliste kursuste korraldamisel üles näidata;

| D. | arvestades, et eriti keeruline on korraldada koolitust kohtunikele, võttes arvesse nende piiratud aega ja kättesaadavust, nende sõltumatust ja vajadust kohandada kursused nende erivajadustele praeguste õiguslike probleemide osas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eriti keeruline on korraldada koolitust kohtunikele, võttes arvesse nende piiratud aega ja kättesaadavust, nende sõltumatust ja vajadust kohandada kursused nende erivajadustele praeguste õiguslike probleemide osas;

| E. | arvestades, et samuti peab selliste kursuste eesmärk olema luua suhtluskanalid osalejate vahel ja seega edendada Euroopa õiguskultuuri, mis põhineb vastastikusel mõistmisel, suurendades seeläbi vastastikust usaldust, millel põhineb kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise süsteem; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et samuti peab selliste kursuste eesmärk olema luua suhtluskanalid osalejate vahel ja seega edendada Euroopa õiguskultuuri, mis põhineb vastastikusel mõistmisel, suurendades seeläbi vastastikust usaldust, millel põhineb kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise süsteem;

| F. | arvestades, et hoolimata survest riigieelarvetele lasub esmane vastutus õigusalase koolituse korraldamise eest endiselt liikmesriikidel ja nad peavad seda aktsepteerima; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hoolimata survest riigieelarvetele lasub esmane vastutus õigusalase koolituse korraldamise eest endiselt liikmesriikidel ja nad peavad seda aktsepteerima;

| G. | arvestades, et sellest hoolimata on oluline, et EL rahastaks selliseid õigusalase koolituse kursusi, mis on ette nähtud Euroopa õiguskultuuri edendamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sellest hoolimata on oluline, et EL rahastaks selliseid õigusalase koolituse kursusi, mis on ette nähtud Euroopa õiguskultuuri edendamiseks;

| H. | arvestades, et asjakohane õigusalane koolitus ja Euroopa õiguskultuuri loomine võivad kiirendada kohtumenetlusi piiriülestel juhtudel ning anda seega märkimisväärse panuse siseturu toimimise parandamisse nii ettevõtete kui ka kodanike jaoks ja lihtsustada õiguskaitse kättesaadavust vaba liikumise õigust kasutanud kodanike jaoks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et asjakohane õigusalane koolitus ja Euroopa õiguskultuuri loomine võivad kiirendada kohtumenetlusi piiriülestel juhtudel ning anda seega märkimisväärse panuse siseturu toimimise parandamisse nii ettevõtete kui ka kodanike jaoks ja lihtsustada õiguskaitse kättesaadavust vaba liikumise õigust kasutanud kodanike jaoks;

| I. | arvestades, et komisjon peaks viima läbi kohtunike ja prokuröride jaoks mõeldud riiklike koolitusprogrammide ja koolide inventuuri, et teha muu hulgas kindlaks parimad tavad selles sektoris; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon peaks viima läbi kohtunike ja prokuröride jaoks mõeldud riiklike koolitusprogrammide ja koolide inventuuri, et teha muu hulgas kindlaks parimad tavad selles sektoris;

| J. | arvestades, et vaja on tugineda olemasolevatele struktuuridele ja võrgustikele, eriti Euroopa õigusalase koolituse võrgustikule ja Euroopa Õigusakadeemiale, ning kaasata õigusalase koolituse katseprojektide käivitamisse Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustik, kohtunike nõukogude Euroopa võrgustik, Euroopa Liidu Riiginõukogude ja Kõrgemate Halduskohtute Assotsiatsioon ja Euroopa peaprokuröride võrgustik Eurojustice, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vaja on tugineda olemasolevatele struktuuridele ja võrgustikele, eriti Euroopa õigusalase koolituse võrgustikule ja Euroopa Õigusakadeemiale, ning kaasata õigusalase koolituse katseprojektide käivitamisse Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustik, kohtunike nõukogude Euroopa võrgustik, Euroopa Liidu Riiginõukogude ja Kõrgemate Halduskohtute Assotsiatsioon ja Euroopa peaprokuröride võrgustik Eurojustice,

| 1. | tervitab komisjoni kiiret reageeringut parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioonis esitatud soovitustele; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni kiiret reageeringut parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioonis esitatud soovitustele;

| 2. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama, et parlament oleks täielikult kaasatud õigusalase koolituse korra, eriti komisjoni tegevuskavas kavandatud katseprojektide väljatöötamisse ja heakskiitmisse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 81 ja 82; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama, et parlament oleks täielikult kaasatud õigusalase koolituse korra, eriti komisjoni tegevuskavas kavandatud katseprojektide väljatöötamisse ja heakskiitmisse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 81 ja 82;

| 3. | on seisukohal, et kohtunike osas ei tohiks kavandatud katseprojektid piirduda Erasmuse programmi laadsete vahetusprogrammidega; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et kohtunike osas ei tohiks kavandatud katseprojektid piirduda Erasmuse programmi laadsete vahetusprogrammidega;

| 4. | kutsub komisjoni üles alustama võimalikult kiiresti konsultatsioone, eriti parlamendiga, tulevaste katseprojektide kavandamiseks ja ettevalmistamiseks; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles alustama võimalikult kiiresti konsultatsioone, eriti parlamendiga, tulevaste katseprojektide kavandamiseks ja ettevalmistamiseks;

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks – koostöös liikmesriikidega nõukogus – võimalikult kiiresti ettepanekud luua terves liidus õigusalase koolituse asutuste võrgustik, mille asutused oleksid volitatud korrapäraselt ja pidevalt pakkuma siseriikliku, võrdleva ja Euroopa õiguse sissejuhatavaid kursusi kohtunikele; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks – koostöös liikmesriikidega nõukogus – võimalikult kiiresti ettepanekud luua terves liidus õigusalase koolituse asutuste võrgustik, mille asutused oleksid volitatud korrapäraselt ja pidevalt pakkuma siseriikliku, võrdleva ja Euroopa õiguse sissejuhatavaid kursusi kohtunikele;

| 6. | kutsub komisjoni üles konsulteerima parlamendiga eraldi kavade osas luua institutsioon, mis tugineb olemasolevatele struktuuridele ja võrgustikele, eriti Euroopa õigusalase koolituse võrgustikule ja Euroopa Õigusakadeemiale; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles konsulteerima parlamendiga eraldi kavade osas luua institutsioon, mis tugineb olemasolevatele struktuuridele ja võrgustikele, eriti Euroopa õigusalase koolituse võrgustikule ja Euroopa Õigusakadeemiale;

| 7. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks konkreetsed ettepanekud õigusalase koolituse tulevase tegevuskava rahastamiseks; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks konkreetsed ettepanekud õigusalase koolituse tulevase tegevuskava rahastamiseks;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule.

---

(1)  KOM(2010)0171.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0352.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0090.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/132 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/132

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Uus hoog Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegiale

P7_TA(2010)0243

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegiale uue hoo andmise kohta (2009/2107(INI))

2011/C 236 E/24

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist „Vesiviljeluse säästva tuleviku rajamine – uus hoog Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegiale” (KOM(2009)0162);

võttes arvesse komisjoni 5. augusti 2009. aasta määrust (EÜ) nr 710/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) seoses mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmise üksikasjalike eeskirjade kehtestamisega (1);

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses (KOM(2009)0541);

võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2009. aasta määrust (EÜ) nr 257/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004 seoses kalandus- ja vesiviljelussektorile antavast abist teatamiseks kasutatava lisateabelehega (2);

võttes arvesse komisjoni 19. märtsi 2009. aasta määrust (EÜ) nr 248/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootjaorganisatsioonide tunnustamist käsitlevate teatiste, hindade kindlaksmääramise ja sekkumise kohta kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse raames (uuesti sõnastatud) (3);

võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (4) ja komisjoni 12. detsembri 2008. aasta otsust 2008/946/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade karantiininõuetega (5);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (6);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta (7);

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta (8);

võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2010. aasta määrust (EL) nr 271/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logoga (9);

võttes arvesse komisjoni 12. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1251/2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste ja sertifitseerimisnõuetega ja ühendusse importimisega ning millega sätestatakse vektorliikide loetelu (10);

võttes arvesse komisjoni teatisi „Suunised seoses integreeritud lähenemisviisiga merenduspoliitikas: integreeritud merendusalase juhtimise ja sidusrühmadega konsulteerimise parimate tavade toetamine” (KOM(2008)0395), „Mereala ruumilise planeerimise suunised: ühiste põhimõtete saavutamine Euroopa Liidus” (KOM(2008)0791) ja „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelise mõõtme laiendamine” (KOM(2009)0536) ning hiljutist Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika eduaruannet (KOM(2009)0540);

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 2008. aasta teadusaruandeid ja arvamusi ELis kasvatatava kuue peamise kalaliigi heaolu kohta ning Euroopa Toiduohutusameti 2009. aasta teaduslikke arvamusi kaheksa kasvatatava kalaliigi heaolu kohta tapahetkel;

võttes arvesse oma 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni (11) ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva rohelise raamatu kohta (KOM(2009)0163);

võttes arvesse oma 4. detsembri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa kormoranide asurkondade majandamise kava koostamise kohta (12);

võttes arvesse oma 2. septembri 2008. aasta resolutsiooni kalanduse ja vesiviljeluse kohta seoses Euroopa rannikualade integreeritud majandamisega (13);

võttes arvesse oma 31. jaanuari 2008. aasta seisukohta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liikmesriikide vesiviljelust käsitleva statistika esitamise kohta (14);

võttes arvesse oma 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni kalandus- ja akvakultuuritoodete sektori turu ühise korralduse kohta (15);

võttes arvesse oma 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni arutelu algatamise kohta ühenduse seisukoha suhtes, mis käsitleb ühenduse ökomärgise süsteemi kalandustoodetele (16);

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2003. aasta resolutsiooni (17) vesiviljeluse kohta Euroopa Liidus: olevik ja tulevik;

võttes arvesse suuniseid riigiabi kontrollimiseks kalandus- ja vesiviljelussektoris (18) ja nende suuniste heakskiitmist liikmesriikide poolt (19);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi uue rolli ja uute kohustuste kohta Lissaboni lepingu rakendamisel (20);

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vesiviljeluse allkomisjoni neljanda istungjärgu aruannet (21);

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendit (22);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0150/2010),

| A. | arvestades, et praegu ei ole ühenduse tasandil konkreetset ja ühtlustatud õiguslikku raamistikku vesiviljelussektori jaoks; arvestades, et selle asemel reguleeritakse nimetatud sektorit paljude eri valdkondade (keskkond, rahvatervis jne) ühenduse õigusnormidega ja liikmesriikide õigusnormidega, mis võivad ka liikmesriigiti oluliselt erineda, tekitades lisaks diskrimineerimisele ja turu moonutamisele sektori ettevõtjate jaoks segadust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praegu ei ole ühenduse tasandil konkreetset ja ühtlustatud õiguslikku raamistikku vesiviljelussektori jaoks; arvestades, et selle asemel reguleeritakse nimetatud sektorit paljude eri valdkondade (keskkond, rahvatervis jne) ühenduse õigusnormidega ja liikmesriikide õigusnormidega, mis võivad ka liikmesriigiti oluliselt erineda, tekitades lisaks diskrimineerimisele ja turu moonutamisele sektori ettevõtjate jaoks segadust;

| B. | arvestades, et sellega seoses oleks komisjonil kõige asjakohasem teha ettepanek võtta vastu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad vesiviljelussektorile ning tagatakse seeläbi vajalik õiguslik selgus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sellega seoses oleks komisjonil kõige asjakohasem teha ettepanek võtta vastu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad vesiviljelussektorile ning tagatakse seeläbi vajalik õiguslik selgus;

| C. | arvestades, et vesiviljelussektor on potentsiaalselt kõrgtehnoloogiline ning mahukate struktuuri- ja teadusinvesteeringutega uuenduslik majandussektor pikaajalise tegevuse ja finantsplaneerimisega, milleks on seega vaja õiguskindlust ning selgeid ja stabiilseid õiguslikke raamistikke; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vesiviljelussektor on potentsiaalselt kõrgtehnoloogiline ning mahukate struktuuri- ja teadusinvesteeringutega uuenduslik majandussektor pikaajalise tegevuse ja finantsplaneerimisega, milleks on seega vaja õiguskindlust ning selgeid ja stabiilseid õiguslikke raamistikke;

| D. | arvestades, et vesiviljelussektor puutub otseselt kokku meie ühiskonna jaoks esmatähtsate teemadega, nagu keskkond, linnaplaneerimine ja regionaalareng, rahvatervis ja tarbijakaitse; arvestades, et seetõttu väga oluline arvestada sektori huve ja tagada selle õiglane kohtlemine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vesiviljelussektor puutub otseselt kokku meie ühiskonna jaoks esmatähtsate teemadega, nagu keskkond, linnaplaneerimine ja regionaalareng, rahvatervis ja tarbijakaitse; arvestades, et seetõttu väga oluline arvestada sektori huve ja tagada selle õiglane kohtlemine;

| E. | arvestades, et kõik vesiviljeluse vormid peavad olema säästvad ja sotsiaalselt õiglased, seega ei tohi ökosüsteeme kahjustada looduslike ainete ega inimeste toodetud ainete, nagu biolagundamatute kemikaalide ja süsinikdioksiidi kontsentratsiooni suurendamisega, ega ka füüsilise häirimisega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõik vesiviljeluse vormid peavad olema säästvad ja sotsiaalselt õiglased, seega ei tohi ökosüsteeme kahjustada looduslike ainete ega inimeste toodetud ainete, nagu biolagundamatute kemikaalide ja süsinikdioksiidi kontsentratsiooni suurendamisega, ega ka füüsilise häirimisega;

| F. | arvestades, et komisjoni 19. septembri 2002. aasta teatis (KOM(2002)0511) on osutunud selgelt ebapiisavaks selleks, et motiveerida liikmesriike hoogustama ühenduse vesiviljelussektori arendamist, samas kui viimasel kümnendil on see sektor kogu maailmas tugevalt kasvanud, nagu ka nõudlus kalatoodete, nii püütud kui ka kasvatatud kala järele, ning oluliselt on kasvanud nende toodete import kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjoni 19. septembri 2002. aasta teatis (KOM(2002)0511) on osutunud selgelt ebapiisavaks selleks, et motiveerida liikmesriike hoogustama ühenduse vesiviljelussektori arendamist, samas kui viimasel kümnendil on see sektor kogu maailmas tugevalt kasvanud, nagu ka nõudlus kalatoodete, nii püütud kui ka kasvatatud kala järele, ning oluliselt on kasvanud nende toodete import kolmandatest riikidest;

| G. | arvestades, et EL on kalandus- ja vesiviljelustoodete importija ning et nõudlus nende toodete järele suureneb nii ülemaailmselt (maailma kasvava elanikkonna tõttu) kui ka ühenduse tasandil, sest ELiga on juba liitunud ja liituvad riigid, kus nõudluse kasv on isegi veel suurem, ning samuti seepärast, et tarbimisharjumused muutuvad tervislikumate toiduainete tarbimise suunas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL on kalandus- ja vesiviljelustoodete importija ning et nõudlus nende toodete järele suureneb nii ülemaailmselt (maailma kasvava elanikkonna tõttu) kui ka ühenduse tasandil, sest ELiga on juba liitunud ja liituvad riigid, kus nõudluse kasv on isegi veel suurem, ning samuti seepärast, et tarbimisharjumused muutuvad tervislikumate toiduainete tarbimise suunas;

| H. | arvestades samuti vajadust usaldusväärse vesiviljelustoodete sertifitseerimissüsteemi järele; |
| --- | --- |

H.

arvestades samuti vajadust usaldusväärse vesiviljelustoodete sertifitseerimissüsteemi järele;

| I. | arvestades, et ühenduse vesiviljelussektori säästev areng võib kalatoodete näol anda suure panuse toiduga varustamise tagamisse ja aidata seeläbi vähendada survet looduslikele liikidele, mitmekesistades kala- ja vesiviljelustoodete pakkumist, ning et sellel on oluline roll toiduainetega kindlustatuse, majandustegevuse ja tööhõive seisukohast, eriti maapiirkondades ja rannikualadel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ühenduse vesiviljelussektori säästev areng võib kalatoodete näol anda suure panuse toiduga varustamise tagamisse ja aidata seeläbi vähendada survet looduslikele liikidele, mitmekesistades kala- ja vesiviljelustoodete pakkumist, ning et sellel on oluline roll toiduainetega kindlustatuse, majandustegevuse ja tööhõive seisukohast, eriti maapiirkondades ja rannikualadel;

| J. | arvestades, et EL peaks seetõttu andma säästvale vesiviljelussektorile ja selle arendamisele ühenduse tasandil suurema strateegilise tähtsuse, suunates sellesse vajalikku rahalist toetust ning arvestades, et vesiviljelustegevuseks vajalik kõrgetehnoloogia nõuab ettevõtetelt nende suurusest olenemata sageli märkimisväärseid investeeringuid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL peaks seetõttu andma säästvale vesiviljelussektorile ja selle arendamisele ühenduse tasandil suurema strateegilise tähtsuse, suunates sellesse vajalikku rahalist toetust ning arvestades, et vesiviljelustegevuseks vajalik kõrgetehnoloogia nõuab ettevõtetelt nende suurusest olenemata sageli märkimisväärseid investeeringuid;

| K. | arvestades, et kuna vesiviljelussektori arendamine on niivõrd tähtis, peaks komisjon kindlasti eraldama osa Euroopa Kalandusfondist konkreetselt selleks otstarbeks; arvestades, et vastavad vahendid peavad olema piisavalt paindlikud ja tõhusad, et tagada sektori areng, sh teadusuuringud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kuna vesiviljelussektori arendamine on niivõrd tähtis, peaks komisjon kindlasti eraldama osa Euroopa Kalandusfondist konkreetselt selleks otstarbeks; arvestades, et vastavad vahendid peavad olema piisavalt paindlikud ja tõhusad, et tagada sektori areng, sh teadusuuringud;

| L. | arvestades suurt nõudmist tehnoloogiaalaste uuringute ja uuenduste järele, mis on vajalikud vesiviljeluse konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse tagamiseks ja sektori ettevõtjate edukaks tegutsemiseks, kuid mis on sageli paljudele selle sektori ettevõtjatele, nii VKEdele kui ka suurettevõtetele kättesaamatud; |
| --- | --- |

L.

arvestades suurt nõudmist tehnoloogiaalaste uuringute ja uuenduste järele, mis on vajalikud vesiviljeluse konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse tagamiseks ja sektori ettevõtjate edukaks tegutsemiseks, kuid mis on sageli paljudele selle sektori ettevõtjatele, nii VKEdele kui ka suurettevõtetele kättesaamatud;

| M. | arvestades, et tõhus säästva vesiviljeluse poliitika peaks olema struktureeritud nii, et sellega edendataks kõikide antud tegevusalaga seotud sektorite kooskõlastatud osavõttu ning et nad saaksid sellest ka kasu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tõhus säästva vesiviljeluse poliitika peaks olema struktureeritud nii, et sellega edendataks kõikide antud tegevusalaga seotud sektorite kooskõlastatud osavõttu ning et nad saaksid sellest ka kasu;

| N. | arvestades, et määruste (EÜ) nr 834/2007, 889/2008 ja 710/2009 rakendamise kaudu EL juba juurutab mahepõllundus- ja -vesiviljelustoodete toetamise poliitikat, mis tähendab pöördepunkti Euroopa säästva vesiviljelussektori jaoks, mis on seotud tihedalt kõnealuste toodete suurema väärtustamisega, et muuta need konkurentsivõimelisemaks ja pakkuda paremat tarbijakaitset ning rohkem teavet ja valikuvabadust tarbijatele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et määruste (EÜ) nr 834/2007, 889/2008 ja 710/2009 rakendamise kaudu EL juba juurutab mahepõllundus- ja -vesiviljelustoodete toetamise poliitikat, mis tähendab pöördepunkti Euroopa säästva vesiviljelussektori jaoks, mis on seotud tihedalt kõnealuste toodete suurema väärtustamisega, et muuta need konkurentsivõimelisemaks ja pakkuda paremat tarbijakaitset ning rohkem teavet ja valikuvabadust tarbijatele;

| O. | arvestades, et vesiviljeluse säästva arengu soodustamisel nii ühenduse kui ka liikmesriikide poliitikas tuleb arvesse võtta erinevaid olusid vesiviljelustoodete (merekalad, mageveekalad, karploomad, koorikloomad, merevetikad ja okasnahksed) tootmisel ning võetavad meetmed peavad olema turustruktuuride ja konkurentsi ning asjaomaste probleemidega hästi kohandatud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vesiviljeluse säästva arengu soodustamisel nii ühenduse kui ka liikmesriikide poliitikas tuleb arvesse võtta erinevaid olusid vesiviljelustoodete (merekalad, mageveekalad, karploomad, koorikloomad, merevetikad ja okasnahksed) tootmisel ning võetavad meetmed peavad olema turustruktuuride ja konkurentsi ning asjaomaste probleemidega hästi kohandatud;

| P. | arvestades, et vesiviljeluse säästvaks arenguks vastuvõetud meetmed peavad teatavatel juhtudel võtma arvesse vajadust vähendada kalade kasvanduses pidamise asustustihedusest või transportimisest tingitud stressi miinimumini, püüdma leida vähem julmi tapameetodeid ning hoolitsema kalade heaolu eest üldiselt; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vesiviljeluse säästvaks arenguks vastuvõetud meetmed peavad teatavatel juhtudel võtma arvesse vajadust vähendada kalade kasvanduses pidamise asustustihedusest või transportimisest tingitud stressi miinimumini, püüdma leida vähem julmi tapameetodeid ning hoolitsema kalade heaolu eest üldiselt;

| Q. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 13 viidatakse kaladele kui aistimisvõimelistele olenditele ning sätestatakse, et liit ja liikmesriigid peavad oma kalanduspoliitika rakendamisel pöörama täit tähelepanu loomade heaolu nõuetele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 13 viidatakse kaladele kui aistimisvõimelistele olenditele ning sätestatakse, et liit ja liikmesriigid peavad oma kalanduspoliitika rakendamisel pöörama täit tähelepanu loomade heaolu nõuetele;

| R. | arvestades, et kõnealuse sektori ettevõtjad paljudes Euroopa Liidu liikmesriikides on koormatud olemasolevast õigusraamistikust tulenevate bürokraatlike takistuste ja halduskoormusega, mis piiravad nende ettevõtete tootlikkust ja konkurentsivõimet ning heidutavad märkimisväärselt investoreid; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kõnealuse sektori ettevõtjad paljudes Euroopa Liidu liikmesriikides on koormatud olemasolevast õigusraamistikust tulenevate bürokraatlike takistuste ja halduskoormusega, mis piiravad nende ettevõtete tootlikkust ja konkurentsivõimet ning heidutavad märkimisväärselt investoreid;

| S. | arvestades, et paljude kasvatatavate kalaliikide looduslik toit on kala ning enamik kalakasvandusi kasutab sööta, mis koosneb osaliselt kalajahust ja kalaõlist; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et paljude kasvatatavate kalaliikide looduslik toit on kala ning enamik kalakasvandusi kasutab sööta, mis koosneb osaliselt kalajahust ja kalaõlist;

| T. | arvestades, et samal ajal puudub paljudes Euroopa Liidu liikmesriikides riiklik või piirkondlik maakasutuse eriplaneering, mis reguleeriks kasvanduste asutamist sisemaa-, ranniku- ja merealadele ning määratleks selgelt vesiviljelusel põhinevate kasvanduste asutamiseks lubatud alad, kus välditakse võimalikke huvide konflikte keskkonnakaitsepoliitika ja teiste majandussektoritega, näiteks turismi-, põllumajandus- või rannalähedase püügi sektoriga; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et samal ajal puudub paljudes Euroopa Liidu liikmesriikides riiklik või piirkondlik maakasutuse eriplaneering, mis reguleeriks kasvanduste asutamist sisemaa-, ranniku- ja merealadele ning määratleks selgelt vesiviljelusel põhinevate kasvanduste asutamiseks lubatud alad, kus välditakse võimalikke huvide konflikte keskkonnakaitsepoliitika ja teiste majandussektoritega, näiteks turismi-, põllumajandus- või rannalähedase püügi sektoriga;

| U. | arvestades, et säästva vesiviljeluse arendamise poliitika saab olla kooskõlas Natura 2000 alasid käsitleva poliitikaga ja saab nende haldamisele – kui ala looduskaitse-eesmärgid seda võimaldavad – ja asjaomase elanikkonna heaolule ka positiivselt kaasa aidata, kui selles nähakse ette traditsiooniline karploomakasvatus või sobiva suurusega vesiviljelusrajatised, mille jaoks puudub alternatiivne asukoht ning mis on vastavuses ühenduse keskkonnamõju hindamise eeskirjadega ja elupaikade kaitse sätetega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et säästva vesiviljeluse arendamise poliitika saab olla kooskõlas Natura 2000 alasid käsitleva poliitikaga ja saab nende haldamisele – kui ala looduskaitse-eesmärgid seda võimaldavad – ja asjaomase elanikkonna heaolule ka positiivselt kaasa aidata, kui selles nähakse ette traditsiooniline karploomakasvatus või sobiva suurusega vesiviljelusrajatised, mille jaoks puudub alternatiivne asukoht ning mis on vastavuses ühenduse keskkonnamõju hindamise eeskirjadega ja elupaikade kaitse sätetega;

| V. | arvestades, et ühenduse toodetele pakuvad tänapäeval suurt konkurentsi tooted, mis on pärit kolmandatest riikidest (eriti Türgist, Tšiilist, Vietnamist ja Hiinast), kus ettevõtted on võimelised tootma oluliselt madalamate tegevuskuludega, sest neile ei kehti samad õiguspiirangud ja sama ranged keskkonna- ja fütosanitaarstandardid, ning neil on madalad palgad (sotsiaalne dumping), mis avaldavad täiendavat survet ühenduse vesiviljelussektorile, mõjutavad toidu kvaliteeti ja asetavad ohtu tarbijate tervise; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ühenduse toodetele pakuvad tänapäeval suurt konkurentsi tooted, mis on pärit kolmandatest riikidest (eriti Türgist, Tšiilist, Vietnamist ja Hiinast), kus ettevõtted on võimelised tootma oluliselt madalamate tegevuskuludega, sest neile ei kehti samad õiguspiirangud ja sama ranged keskkonna- ja fütosanitaarstandardid, ning neil on madalad palgad (sotsiaalne dumping), mis avaldavad täiendavat survet ühenduse vesiviljelussektorile, mõjutavad toidu kvaliteeti ja asetavad ohtu tarbijate tervise;

| W. | arvestades, et vesiviljelusel on väiksem keskkonnamõju kui teistel primaarsektoritel ning vesiviljelustooted on seetõttu säästvamad; arvestades, et osa Euroopa ühiskonnast ei tea seda asjaolu ning neil võib seetõttu tekkida nimetatud toodete suhtes põhjendamatu eelarvamus; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et vesiviljelusel on väiksem keskkonnamõju kui teistel primaarsektoritel ning vesiviljelustooted on seetõttu säästvamad; arvestades, et osa Euroopa ühiskonnast ei tea seda asjaolu ning neil võib seetõttu tekkida nimetatud toodete suhtes põhjendamatu eelarvamus;

| X. | arvestades, et kormoranide hävitustöö tõttu valitseb paljudes piirkondades oht, et traditsioonilisemad ja looduslikumad kalakasvandused kaovad, |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kormoranide hävitustöö tõttu valitseb paljudes piirkondades oht, et traditsioonilisemad ja looduslikumad kalakasvandused kaovad,

Üldised märkused

| 1. | tervitab komisjoni algatust esitada eespool viidatud teatis KOM(2009)0162 eesmärgiga pöörata vesiviljelussektoris suuremat tähelepanu säästvale arengule, pidades silmas oodatavat õigusaktide ümberkorraldamist, mis vastaks paremini sektori vajadustele ja selle probleemidele, et muuta kõnealune sektor tugevaks maailma tasandil; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni algatust esitada eespool viidatud teatis KOM(2009)0162 eesmärgiga pöörata vesiviljelussektoris suuremat tähelepanu säästvale arengule, pidades silmas oodatavat õigusaktide ümberkorraldamist, mis vastaks paremini sektori vajadustele ja selle probleemidele, et muuta kõnealune sektor tugevaks maailma tasandil;

| 2. | juhib tähelepanu, et alates Lissaboni lepingu jõustumisest ei ole Euroopa Parlament kalandussektori puhul enam nõuandev organ ning saab kaasseadusandjaks ka vesiviljelussektoris; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu, et alates Lissaboni lepingu jõustumisest ei ole Euroopa Parlament kalandussektori puhul enam nõuandev organ ning saab kaasseadusandjaks ka vesiviljelussektoris;

| 3. | on seisukohal, et vesiviljelussektori iga õiguslik reform tuleb lisada sobival viisil ja täiendavalt käimasoleva ühise kalanduspoliitika reformi protsessi; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et vesiviljelussektori iga õiguslik reform tuleb lisada sobival viisil ja täiendavalt käimasoleva ühise kalanduspoliitika reformi protsessi;

| 4. | märgib, et Euroopa Parlament on juba varem juhtinud tähelepanu sellele, et on vaja sisukamaid, sidusamaid ja läbipaistvamaid õigusakte vesiviljeluse kohta; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Euroopa Parlament on juba varem juhtinud tähelepanu sellele, et on vaja sisukamaid, sidusamaid ja läbipaistvamaid õigusakte vesiviljeluse kohta;

| 5. | väljendab arvamust, et tugev säästev vesiviljelussektor võiks kiirendada liikmesriikide paljude äärealade, rannikualade ja maapiirkondade arengut ning aidata kaasa kohaliku tootmise arengule, millega kaasneb märkimisväärne kasu tarbijatele kvaliteetsete, tervislike ja säästvalt toodetud toiduainete näol; |
| --- | --- |

5.

väljendab arvamust, et tugev säästev vesiviljelussektor võiks kiirendada liikmesriikide paljude äärealade, rannikualade ja maapiirkondade arengut ning aidata kaasa kohaliku tootmise arengule, millega kaasneb märkimisväärne kasu tarbijatele kvaliteetsete, tervislike ja säästvalt toodetud toiduainete näol;

| 6. | on seisukohal, et ühenduse vesiviljeluse konkurentsivõimet tuleks tugevdada teadusuuringute ja tehnoloogilise arengu jõulise, aktiivse, sihipärase ja pideva toetamisega, mis on vajalik eeldus säästva, ajakohase, tõhusa, majanduslikult otstarbeka ja keskkonnahoidliku vesiviljeluse arendamiseks; juhib ka tähelepanu asjaolule, et teadusuuringute võrgustikud, paljude erialade esindajatest koosnevad uurimisrühmad, tehnoloogiasiire ja koordineerimine selle sektori ja teadlaste vahel tehnoloogiaplatvormide kaudu on väga vajalikud selleks, et tagada teadus- ja arendustegevusse tehtud investeeringute tasuvus; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et ühenduse vesiviljeluse konkurentsivõimet tuleks tugevdada teadusuuringute ja tehnoloogilise arengu jõulise, aktiivse, sihipärase ja pideva toetamisega, mis on vajalik eeldus säästva, ajakohase, tõhusa, majanduslikult otstarbeka ja keskkonnahoidliku vesiviljeluse arendamiseks; juhib ka tähelepanu asjaolule, et teadusuuringute võrgustikud, paljude erialade esindajatest koosnevad uurimisrühmad, tehnoloogiasiire ja koordineerimine selle sektori ja teadlaste vahel tehnoloogiaplatvormide kaudu on väga vajalikud selleks, et tagada teadus- ja arendustegevusse tehtud investeeringute tasuvus;

| 7. | tunneb heameelt Euroopa vesiviljeluse tehnoloogia- ja innovatsiooniplatvormi loomise üle, võttes arvesse seda, et eesootavatele probleemidele reageerimiseks on vesiviljelust vaja toetada põhjalike teadusuuringute ja innovatsiooniga; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt Euroopa vesiviljeluse tehnoloogia- ja innovatsiooniplatvormi loomise üle, võttes arvesse seda, et eesootavatele probleemidele reageerimiseks on vesiviljelust vaja toetada põhjalike teadusuuringute ja innovatsiooniga;

| 8. | on seisukohal, et Euroopa säästva vesiviljelussektori edu sõltub otsustaval määral soodsama ettevõtluskeskkonna loomisest riigi ja kohalikul tasandil, ning kutsub seega liikmesriike viivitamatult üles oma tööd selles suunas kiirendama, samuti edendama kogemuste vahetamist ja parimate tavade alase teabe vahetamist ühenduse tasandil; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et Euroopa säästva vesiviljelussektori edu sõltub otsustaval määral soodsama ettevõtluskeskkonna loomisest riigi ja kohalikul tasandil, ning kutsub seega liikmesriike viivitamatult üles oma tööd selles suunas kiirendama, samuti edendama kogemuste vahetamist ja parimate tavade alase teabe vahetamist ühenduse tasandil;

| 9. | rõhutab, et bürokraatia vähendamine edendab sektorisse investeerimist, ning peab tingimata vajalikuks, et liikmesriigid lihtsustaksid tihedas koostöös kohalike asutustega viivitamata haldusmenetlusi ja kehtestaksid uutesse vesiviljeluspaikadesse kasvanduste asutamise taotluste jaoks selge ja standardiseeritud lubade väljastamise korra; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et bürokraatia vähendamine edendab sektorisse investeerimist, ning peab tingimata vajalikuks, et liikmesriigid lihtsustaksid tihedas koostöös kohalike asutustega viivitamata haldusmenetlusi ja kehtestaksid uutesse vesiviljeluspaikadesse kasvanduste asutamise taotluste jaoks selge ja standardiseeritud lubade väljastamise korra;

| 10. | on seisukohal, et ühenduse säästva ja mahevesiviljeluse sektor suudab tarbijaid varustada tervislikuks ja tasakaalustatud toitumiseks vajalike kvaliteetsete toiduainetega; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et ühenduse säästva ja mahevesiviljeluse sektor suudab tarbijaid varustada tervislikuks ja tasakaalustatud toitumiseks vajalike kvaliteetsete toiduainetega;

| 11. | on seisukohal, et vesiviljelussüsteemid, mis kahandavad looduslikke kalavarusid või reostavad rannikuvett, tuleb lugeda mittesäästvaks, ning et Euroopa vesiviljeluses tuleks pidada esmatähtsaks taimtoidulisi ning lihasööjaid liike, mis suudavad jõudsalt kasvada ka vähema kalajahu ja -õli tarbimisega; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et vesiviljelussüsteemid, mis kahandavad looduslikke kalavarusid või reostavad rannikuvett, tuleb lugeda mittesäästvaks, ning et Euroopa vesiviljeluses tuleks pidada esmatähtsaks taimtoidulisi ning lihasööjaid liike, mis suudavad jõudsalt kasvada ka vähema kalajahu ja -õli tarbimisega;

| 12. | rõhutab, et vesiviljeluse laiendamiseks Euroopas peab see sektor pidevalt arenema, et vähendada nn söödategurit – looduslikult püütud kalade valgu osatähtsust söödas; juhib tähelepanu asjaolule, et looduslikud kalavarud, mis sobivad sööda tootmiseks, on piiratud, ning paljudel juhtudel on tegemist ülepüügiga, mistõttu peaks vesiviljeluse arendamisel rohkem tähelepanu pöörama taimtoidulistele ja kalatoidulistele liikidele, mis võimaldab nn söödategurit edaspidi oluliselt vähendada; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et vesiviljeluse laiendamiseks Euroopas peab see sektor pidevalt arenema, et vähendada nn söödategurit – looduslikult püütud kalade valgu osatähtsust söödas; juhib tähelepanu asjaolule, et looduslikud kalavarud, mis sobivad sööda tootmiseks, on piiratud, ning paljudel juhtudel on tegemist ülepüügiga, mistõttu peaks vesiviljeluse arendamisel rohkem tähelepanu pöörama taimtoidulistele ja kalatoidulistele liikidele, mis võimaldab nn söödategurit edaspidi oluliselt vähendada;

| 13. | peab kiireloomuliseks ja tingimata vajalikuks kehtestada ühenduse vesiviljelustoodetele ranged ja läbipaistvad kvaliteedi ja jälgitavuse kriteeriumid ning neid kriteeriume tugevdada, parandada kalade sööta ning kehtestada ja tugevdada kvaliteetsete vesiviljelustoodete ja mahevesiviljeluse toodete märgistamise kriteeriume; |
| --- | --- |

13.

peab kiireloomuliseks ja tingimata vajalikuks kehtestada ühenduse vesiviljelustoodetele ranged ja läbipaistvad kvaliteedi ja jälgitavuse kriteeriumid ning neid kriteeriume tugevdada, parandada kalade sööta ning kehtestada ja tugevdada kvaliteetsete vesiviljelustoodete ja mahevesiviljeluse toodete märgistamise kriteeriume;

| 14. | on seisukohal, et vesiviljelustoodete ökomärgise peamine eesmärk on edendada vee-elusressursside keskkonnasõbralikku kasutamist säästva arengu kontekstis, mis võtaks arvesse keskkonna-, majandus- ja sotsiaalaspekte vastutustundliku kalapüügi juhendi (23) ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni tulevaste suuniste põhimõtete järgimisel; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et vesiviljelustoodete ökomärgise peamine eesmärk on edendada vee-elusressursside keskkonnasõbralikku kasutamist säästva arengu kontekstis, mis võtaks arvesse keskkonna-, majandus- ja sotsiaalaspekte vastutustundliku kalapüügi juhendi (23) ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni tulevaste suuniste põhimõtete järgimisel;

| 15. | kutsub komisjoni üles juurutama kalandus- ja vesiviljelustoodetele Euroopa ökomärgistuse programmi, mis oleks kooskõlas ühenduse ökomärgistuse nõuetega; rõhutab, et ökomärgistus annab Euroopa vesiviljelustoodetele konkurentsieelise ning tagab läbipaistvuse turul, kus erasertifikaatide rohkus võib tarbijaid segadusse ajada; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles juurutama kalandus- ja vesiviljelustoodetele Euroopa ökomärgistuse programmi, mis oleks kooskõlas ühenduse ökomärgistuse nõuetega; rõhutab, et ökomärgistus annab Euroopa vesiviljelustoodetele konkurentsieelise ning tagab läbipaistvuse turul, kus erasertifikaatide rohkus võib tarbijaid segadusse ajada;

| 16. | kutsub komisjoni üles võtma meetmeid tagamaks, et vesiviljelusettevõtete tihedus ei mõjutaks looduslike populatsioonide, mereökosüsteemide ja üldise bioloogilise mitmekesisuse loomulikku seisundit või elujõulisust; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles võtma meetmeid tagamaks, et vesiviljelusettevõtete tihedus ei mõjutaks looduslike populatsioonide, mereökosüsteemide ja üldise bioloogilise mitmekesisuse loomulikku seisundit või elujõulisust;

| 17. | peab rahalist toetust kaitsealuste loomade põhjustatud kahjude hüvitamiseks säästva, kaasaegse ja tõhusa vesiviljelussektori arengu oluliseks eeltingimuseks; |
| --- | --- |

17.

peab rahalist toetust kaitsealuste loomade põhjustatud kahjude hüvitamiseks säästva, kaasaegse ja tõhusa vesiviljelussektori arengu oluliseks eeltingimuseks;

| 18. | on seisukohal, et kuigi ühenduse õigusaktid käsitlevad selliseid ühiseid aspekte nagu keskkonnamõju hindamine, vete kasutamine ja kaitse või toote jälgitavus, ei tohiks ükski kavandatav ühenduse õigusakt olla üldise või diferentseerimata lähenemisviisiga; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et kuigi ühenduse õigusaktid käsitlevad selliseid ühiseid aspekte nagu keskkonnamõju hindamine, vete kasutamine ja kaitse või toote jälgitavus, ei tohiks ükski kavandatav ühenduse õigusakt olla üldise või diferentseerimata lähenemisviisiga;

| 19. | tuletab meelde, et vaja on liidu kindlameelsemat pühendumist, et toetada säästvasse vesiviljelussektorisse tehtavaid investeeringuid ühenduse kalandusfondi täiendavate rahaliste vahendite kaudu, eelistades parimaid keskkonnatavasid; juhib tähelepanu asjaolule, et vesiviljelusega seotud tegevuste rahastamine peaks edaspidi olema siiski võimalik ainult sel juhul, kui rakendatakse tõhusalt keskkonnamõju hindamise direktiivi (24), tagamaks, et rahastatud projektid ei vii keskkonnaseisundi halvenemise või looduslike kala- ja karbivarude vähenemiseni; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et vaja on liidu kindlameelsemat pühendumist, et toetada säästvasse vesiviljelussektorisse tehtavaid investeeringuid ühenduse kalandusfondi täiendavate rahaliste vahendite kaudu, eelistades parimaid keskkonnatavasid; juhib tähelepanu asjaolule, et vesiviljelusega seotud tegevuste rahastamine peaks edaspidi olema siiski võimalik ainult sel juhul, kui rakendatakse tõhusalt keskkonnamõju hindamise direktiivi (24), tagamaks, et rahastatud projektid ei vii keskkonnaseisundi halvenemise või looduslike kala- ja karbivarude vähenemiseni;

| 20. | rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse austamine tuleks kehtestada ELi vesiviljeluspoliitika põhiprintsiibiks nii koduvete piires kui ka seoses vesiviljelusstrateegia rahvusvahelise mõõtmega, nii et kalakasvatust toetataks ainult seal, kus on tegemist kohalike või juba kodunenud liikidega; nõuab teaduslikku riskianalüüsi kõikide sissetoodud võõrliikide suhtes ning meetmeid, mis hõlmaksid kahjulike liikide seiret; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse austamine tuleks kehtestada ELi vesiviljeluspoliitika põhiprintsiibiks nii koduvete piires kui ka seoses vesiviljelusstrateegia rahvusvahelise mõõtmega, nii et kalakasvatust toetataks ainult seal, kus on tegemist kohalike või juba kodunenud liikidega; nõuab teaduslikku riskianalüüsi kõikide sissetoodud võõrliikide suhtes ning meetmeid, mis hõlmaksid kahjulike liikide seiret;

| 21. | tuletab meelde, et traditsiooniline karbikasvatus koos muu vesiviljelussektoriga tuleks lisada ühisesse kalanduspoliitikasse, et tagada majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane jätkusuutlikkus ning kindlustada nendele sektoritele mittediskrimineerival moel Euroopa rahalise toetuse kättesaadavus; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et traditsiooniline karbikasvatus koos muu vesiviljelussektoriga tuleks lisada ühisesse kalanduspoliitikasse, et tagada majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane jätkusuutlikkus ning kindlustada nendele sektoritele mittediskrimineerival moel Euroopa rahalise toetuse kättesaadavus;

| 22. | peab tingimata vajalikuks, et võetaks vajalikud meetmed selleks, et kõik kolmandatest riikidest Euroopa Liitu tarbimiseks või töötlemiseks imporditavad tooted vastaksid täielikult samadele rahvatervise- ja toiduohutusstandarditele mis ühenduses kehtivad, ning et selleks toimuksid tõhusad üksikasjalikud kontrollid asjaomastes asutustes, seadmata siiski uusi tõkkeid kaubandusele ja soodustades parimate tavade alast teabevahetust arengumaadega; |
| --- | --- |

22.

peab tingimata vajalikuks, et võetaks vajalikud meetmed selleks, et kõik kolmandatest riikidest Euroopa Liitu tarbimiseks või töötlemiseks imporditavad tooted vastaksid täielikult samadele rahvatervise- ja toiduohutusstandarditele mis ühenduses kehtivad, ning et selleks toimuksid tõhusad üksikasjalikud kontrollid asjaomastes asutustes, seadmata siiski uusi tõkkeid kaubandusele ja soodustades parimate tavade alast teabevahetust arengumaadega;

| 23. | rõhutab, et vesiviljelust tuleks käsitleda täiendusena püügisektorile, eriti turu varustamise ja tööhõive seisukohast; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et vesiviljelust tuleks käsitleda täiendusena püügisektorile, eriti turu varustamise ja tööhõive seisukohast;

Konkreetsed märkused

Õigus-, haldus- ja finantsraamistik

| 24. | palub komisjonil esitada lähemas tulevikus ettepanek võtta vastu määrus, mis konsolideerib ühes tekstis kõik vesiviljelussektorit reguleerivad ühenduse õigusnormid, ning edendada koordineerimist selle valdkonna eest vastutavate peadirektoraatide vahel; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil esitada lähemas tulevikus ettepanek võtta vastu määrus, mis konsolideerib ühes tekstis kõik vesiviljelussektorit reguleerivad ühenduse õigusnormid, ning edendada koordineerimist selle valdkonna eest vastutavate peadirektoraatide vahel;

| 25. | palub komisjonil määrata kõnealuses määruses eri tüüpi toodetele spetsiaalsed Euroopa sertifitseerimiskriteeriumid ja põhistandardid, millele peavad vastama kõik ühenduse vesiviljelusettevõtted, ning sätted keskkonnamõju kriteeriumide maksimaalseks ühtlustamiseks ühenduse tasandil, et hoida ära liikmesriikide vahelise konkurentsi moonutamist, kuid delegeerides samas subsidiaarsuse põhimõttel vastutuse nende rakendamise etapi ja ettevõtete tegevuse kontrollimise eest liikmesriikide pädevatele asutustele, näiteks keskkonnamõju, veevarude kasutamise, tootmisüksustes kasvatatavate kalade, karp- ja koorikloomade toitmise, toote jälgitavuse ja märgistamise, kalade tervise ja heaolu jms näitajad; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil määrata kõnealuses määruses eri tüüpi toodetele spetsiaalsed Euroopa sertifitseerimiskriteeriumid ja põhistandardid, millele peavad vastama kõik ühenduse vesiviljelusettevõtted, ning sätted keskkonnamõju kriteeriumide maksimaalseks ühtlustamiseks ühenduse tasandil, et hoida ära liikmesriikide vahelise konkurentsi moonutamist, kuid delegeerides samas subsidiaarsuse põhimõttel vastutuse nende rakendamise etapi ja ettevõtete tegevuse kontrollimise eest liikmesriikide pädevatele asutustele, näiteks keskkonnamõju, veevarude kasutamise, tootmisüksustes kasvatatavate kalade, karp- ja koorikloomade toitmise, toote jälgitavuse ja märgistamise, kalade tervise ja heaolu jms näitajad;

| 26. | on seisukohal, et vesiviljelussektor peaks olema piisava kontrolli ja seire all ning see peaks katma suuremat hulka merega seotud tegevusi, nagu meretransport, mereturism, avamere tuulepargid, kalapüük jne; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et vesiviljelussektor peaks olema piisava kontrolli ja seire all ning see peaks katma suuremat hulka merega seotud tegevusi, nagu meretransport, mereturism, avamere tuulepargid, kalapüük jne;

| 27. | palub komisjonil tagada, et liikmesriigid võtaksid kohustuse ametlikult dokumenteerida ja kokku koguda nende territooriumidel kehtivad keskkonna- ja turismialased õigusnormid ja võtta nende piirkondade puhul, mille kohta piirangud ei kehti, vastu maakasutuse planeeringud, mis on hädavajalikud mere- ja rannikualade ning sisevete majandamiseks, nii et oleks võimalik koostada vesiviljeluse valdkondlikud kavad, milles on selgesti määratletud selle sektori ettevõtete rajamiseks sobilikud piirkonnad; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil tagada, et liikmesriigid võtaksid kohustuse ametlikult dokumenteerida ja kokku koguda nende territooriumidel kehtivad keskkonna- ja turismialased õigusnormid ja võtta nende piirkondade puhul, mille kohta piirangud ei kehti, vastu maakasutuse planeeringud, mis on hädavajalikud mere- ja rannikualade ning sisevete majandamiseks, nii et oleks võimalik koostada vesiviljeluse valdkondlikud kavad, milles on selgesti määratletud selle sektori ettevõtete rajamiseks sobilikud piirkonnad;

| 28. | kutsub liikmesriike üles tegutsema merealade kasutamise planeeringu ja rannikualade tervikliku majandamise nimel, vastavalt ELi uues merenduspoliitikas sätestatule ja kooskõlas keskkonnamõju hindamisega, mis hõlmaks kõiki kõnealuse sektori eri tüüpe, nagu karploomakasvatus, rannalähedane vesiviljelus, avamere ja magevee vesiviljelus, ning püüdma vähendada säästva vesiviljeluse valdkonnas tegevuse alustamiseks vajalike lubade ja soodustuste saamisel praegu esinevaid bürokraatlikke takistusi, milleks võib olla vajalik luua ühtne kontaktpunkt, kuhu on koondatud kõik ettevõtjatelt nõutavad haldustoimingud; kutsub liikmesriike üles koostama pikaajalisi strateegilisi kavasid selle tegevuse säästva arengu kindlustamiseks ning palub komisjonil esitada ettepanekud kõikide meetmete kohta, mis on vajalikud sektori konkurentsivõime parandamiseks, võttes arvesse iga liikmesriigi eripärasid; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles tegutsema merealade kasutamise planeeringu ja rannikualade tervikliku majandamise nimel, vastavalt ELi uues merenduspoliitikas sätestatule ja kooskõlas keskkonnamõju hindamisega, mis hõlmaks kõiki kõnealuse sektori eri tüüpe, nagu karploomakasvatus, rannalähedane vesiviljelus, avamere ja magevee vesiviljelus, ning püüdma vähendada säästva vesiviljeluse valdkonnas tegevuse alustamiseks vajalike lubade ja soodustuste saamisel praegu esinevaid bürokraatlikke takistusi, milleks võib olla vajalik luua ühtne kontaktpunkt, kuhu on koondatud kõik ettevõtjatelt nõutavad haldustoimingud; kutsub liikmesriike üles koostama pikaajalisi strateegilisi kavasid selle tegevuse säästva arengu kindlustamiseks ning palub komisjonil esitada ettepanekud kõikide meetmete kohta, mis on vajalikud sektori konkurentsivõime parandamiseks, võttes arvesse iga liikmesriigi eripärasid;

| 29. | avaldab lootust, et tulevane Euroopa Kalandusfond näeks reformitud ühise kalanduspoliitika toetuseks ette konkreetsed eelarveread vesiviljeluse säästva arendamise jaoks ja sektorisse investeerimise toetuseks, järgides parimaid keskkonnatavasid ning edendades majandustegevust ja tööhõivet, pöörates erilist tähelepanu tehnoloogiliselt uuenduslike ja väiksema keskkonnamõjuga ettevõtete (näiteks veepuhastussüsteemid, mis võimaldavad kõrvaldada jäätmeid ja saasteaineid), kalade tervist ning heaolu ja säästva vesiviljeluse viise arvestavate kasvanduste asutamisele; |
| --- | --- |

29.

avaldab lootust, et tulevane Euroopa Kalandusfond näeks reformitud ühise kalanduspoliitika toetuseks ette konkreetsed eelarveread vesiviljeluse säästva arendamise jaoks ja sektorisse investeerimise toetuseks, järgides parimaid keskkonnatavasid ning edendades majandustegevust ja tööhõivet, pöörates erilist tähelepanu tehnoloogiliselt uuenduslike ja väiksema keskkonnamõjuga ettevõtete (näiteks veepuhastussüsteemid, mis võimaldavad kõrvaldada jäätmeid ja saasteaineid), kalade tervist ning heaolu ja säästva vesiviljeluse viise arvestavate kasvanduste asutamisele;

| 30. | avaldab lootust, et asjaomastes fondides võetakse nõuetekohaselt arvesse vajadust toetada rahaliselt sektori ettevõtteid, eeskätt VKEsid ja pereettevõtteid, lähtudes nende panusest rannikuala sotsiaal-majanduslikku arengusse ja erilise rõhuga ääre- ning piirialadele; |
| --- | --- |

30.

avaldab lootust, et asjaomastes fondides võetakse nõuetekohaselt arvesse vajadust toetada rahaliselt sektori ettevõtteid, eeskätt VKEsid ja pereettevõtteid, lähtudes nende panusest rannikuala sotsiaal-majanduslikku arengusse ja erilise rõhuga ääre- ning piirialadele;

| 31. | toetab liikmesriikide tegevust litsentsimenetluste lihtsustamisel, mis soodustab ligipääsu uutele aladele ja lihtsustab pikaajalist ligipääsu kasutuselolevatele aladele, eriti neile, kus tegutsevad VKEd ja pereettevõtted; |
| --- | --- |

31.

toetab liikmesriikide tegevust litsentsimenetluste lihtsustamisel, mis soodustab ligipääsu uutele aladele ja lihtsustab pikaajalist ligipääsu kasutuselolevatele aladele, eriti neile, kus tegutsevad VKEd ja pereettevõtted;

| 32. | rõhutab ühtlasi vajadust tagada suurem rahaline toetus teadusuuringutele, innovatsioonile ja tehnosiirdele säästva ja mahevesiviljeluse ning avamere ja magevee vesiviljeluse valdkonnas, samuti ettevõtetele, mis kavatsevad minna tavapäraselt tootmiselt osaliselt või täielikult üle mahetootmisele, poliitikameetmete abil, mis hõlmavad kõiki olulise tähtsusega sektoreid alates kalatoodetega varustamisest kuni nende väärtustamise ja reklaamimiseni turul, integreerides paremini need aspektid struktuurifondidega ja ühenduse programmidega ettenähtud teemavaldkondadesse; |
| --- | --- |

32.

rõhutab ühtlasi vajadust tagada suurem rahaline toetus teadusuuringutele, innovatsioonile ja tehnosiirdele säästva ja mahevesiviljeluse ning avamere ja magevee vesiviljeluse valdkonnas, samuti ettevõtetele, mis kavatsevad minna tavapäraselt tootmiselt osaliselt või täielikult üle mahetootmisele, poliitikameetmete abil, mis hõlmavad kõiki olulise tähtsusega sektoreid alates kalatoodetega varustamisest kuni nende väärtustamise ja reklaamimiseni turul, integreerides paremini need aspektid struktuurifondidega ja ühenduse programmidega ettenähtud teemavaldkondadesse;

| 33. | nõuab tungivalt, et komisjon annaks vesiviljelussektori käsutusse tõelise vahendi majanduskriisi juhtimiseks ja kehtestaks tugisüsteemid bioloogiliste loodusõnnetuste puhuks (näiteks mürgiste vetikate õitsemine), inimeste põhjustatud õnnetuste puhuks (näiteks tankerid Erika ja Prestige) ja äärmuslike ilmastikutingimuste puhuks (tsüklonid, üleujutused jne); |
| --- | --- |

33.

nõuab tungivalt, et komisjon annaks vesiviljelussektori käsutusse tõelise vahendi majanduskriisi juhtimiseks ja kehtestaks tugisüsteemid bioloogiliste loodusõnnetuste puhuks (näiteks mürgiste vetikate õitsemine), inimeste põhjustatud õnnetuste puhuks (näiteks tankerid Erika ja Prestige) ja äärmuslike ilmastikutingimuste puhuks (tsüklonid, üleujutused jne);

| 34. | palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada kohalike liikide katsekasvatamist, tervete kalade tootmise tehnoloogiaid ja jõupingutusi tulla toime vesiviljeluses esinevate haigustega ühenduse vesiviljeluse toodete mitmekesistamiseks, et pakkuda kvaliteetseid ja kõrge lisandväärtusega tooteid, edendades nende liikide ja vastavate tootmismeetodite alaseid teadusuuringuid ja parimate tavade vahetamist, võimaldamaks vesiviljelustoote paremat konkurentsipositsiooni teiste uuenduslike toidukaupade suhtes; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada kohalike liikide katsekasvatamist, tervete kalade tootmise tehnoloogiaid ja jõupingutusi tulla toime vesiviljeluses esinevate haigustega ühenduse vesiviljeluse toodete mitmekesistamiseks, et pakkuda kvaliteetseid ja kõrge lisandväärtusega tooteid, edendades nende liikide ja vastavate tootmismeetodite alaseid teadusuuringuid ja parimate tavade vahetamist, võimaldamaks vesiviljelustoote paremat konkurentsipositsiooni teiste uuenduslike toidukaupade suhtes;

| 35. | rõhutab, et on vaja võtta meetmeid, tagamaks jõgedes haruldasemaks muutuvate liikide varude täiendamine, pidades silmas eeskätt tavapäraseid siirdekalu, mis on kohaliku elanikkonna jaoks olulise majandusliku tähtsusega (tuur, euroopa aloosa, lõhe jne), ja teatud mereliike, ning juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu vajadusele tagada selliste algatuste rakendamise jaoks piisavad rahalised vahendid; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et on vaja võtta meetmeid, tagamaks jõgedes haruldasemaks muutuvate liikide varude täiendamine, pidades silmas eeskätt tavapäraseid siirdekalu, mis on kohaliku elanikkonna jaoks olulise majandusliku tähtsusega (tuur, euroopa aloosa, lõhe jne), ja teatud mereliike, ning juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu vajadusele tagada selliste algatuste rakendamise jaoks piisavad rahalised vahendid;

| 36. | palub komisjonil võtta arvesse suundumust avamere vesiviljelusettevõtete arendamisele kui võimalikku lahendust ruumiprobleemile Euroopa rannikutel, samuti võtta arvesse raskeid keskkonna- ja kliimatingimusi, milles seda liiki vesiviljelusega tegeletakse; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil võtta arvesse suundumust avamere vesiviljelusettevõtete arendamisele kui võimalikku lahendust ruumiprobleemile Euroopa rannikutel, samuti võtta arvesse raskeid keskkonna- ja kliimatingimusi, milles seda liiki vesiviljelusega tegeletakse;

| 37. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada asjakohane kutseõpe vesiviljeluse valdkonnas, edendada selle sektori konkurentsivõimet ja julgustada kalandusvaldkonna ettevõtjate võimalikku ümberõpet veekeskkonna alternatiivseks majandamiseks, aidates sellega ühtlasi luua kindlaid töökohti noortele maapiirkondades, rannikualadel ja äärepoolsetes piirkondades ning eriti neis piirkondades, mis sõltuvad suurel määral kalandusest ja vesiviljelusest; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada asjakohane kutseõpe vesiviljeluse valdkonnas, edendada selle sektori konkurentsivõimet ja julgustada kalandusvaldkonna ettevõtjate võimalikku ümberõpet veekeskkonna alternatiivseks majandamiseks, aidates sellega ühtlasi luua kindlaid töökohti noortele maapiirkondades, rannikualadel ja äärepoolsetes piirkondades ning eriti neis piirkondades, mis sõltuvad suurel määral kalandusest ja vesiviljelusest;

| 38. | kutsub liikmesriike üles kaaluma vesiviljelustoodete müügiedendamisele spetsialiseerunud organisatsioonide loomist; kutsub ühtlasi komisjoni üles laiendama ühise turukorralduse eeskirju säästvale vesiviljelussektorile ning samuti toetama ja stimuleerima müügiedendusmeetmeid nii ühenduses kui ka välisturgudel; |
| --- | --- |

38.

kutsub liikmesriike üles kaaluma vesiviljelustoodete müügiedendamisele spetsialiseerunud organisatsioonide loomist; kutsub ühtlasi komisjoni üles laiendama ühise turukorralduse eeskirju säästvale vesiviljelussektorile ning samuti toetama ja stimuleerima müügiedendusmeetmeid nii ühenduses kui ka välisturgudel;

Kvaliteedipoliitika ja tarbijakaitse

| 39. | on seisukohal, et vesiviljeluse säästvas arengus ei saa kõrvale jätta üliranget kvaliteedipoliitikat, keskkonnasõbralikke tootmismeetodeid ja loomade heaolu (vesiviljelusvarude transport, tapmisviisid ja eluskala müük), rangeid tervishoiustandardeid ning kõrgetasemelist tarbijakaitset; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et vesiviljeluse säästvas arengus ei saa kõrvale jätta üliranget kvaliteedipoliitikat, keskkonnasõbralikke tootmismeetodeid ja loomade heaolu (vesiviljelusvarude transport, tapmisviisid ja eluskala müük), rangeid tervishoiustandardeid ning kõrgetasemelist tarbijakaitset;

| 40. | kutsub seega komisjoni üles looma lisaks mahevesiviljeluse toodete kvaliteedimärgile ka vesiviljelustoodete ühenduse kvaliteedimärgi, töötades välja range korra kooskõlas ühenduse kvaliteet- ja mahetootmise põhimõtetega, mis tagavad tarbijale tootmissüsteemi usaldusväärsuse ning vesiviljelustoodete kontrolli ja täieliku jälgitavuse; julgustab komisjoni kaaluma juba olemasolevate märgistamisstruktuuride kasutamist kvaliteetsete mahevesiviljelustoodete jaoks; |
| --- | --- |

40.

kutsub seega komisjoni üles looma lisaks mahevesiviljeluse toodete kvaliteedimärgile ka vesiviljelustoodete ühenduse kvaliteedimärgi, töötades välja range korra kooskõlas ühenduse kvaliteet- ja mahetootmise põhimõtetega, mis tagavad tarbijale tootmissüsteemi usaldusväärsuse ning vesiviljelustoodete kontrolli ja täieliku jälgitavuse; julgustab komisjoni kaaluma juba olemasolevate märgistamisstruktuuride kasutamist kvaliteetsete mahevesiviljelustoodete jaoks;

| 41. | on seisukohal, et kalasööda koostisosade, sealhulgas merest pärinevate koostisosade vastutustundlik tootmine on vesiviljeluse jätkusuutlikkuse eeltingimus; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et kalasööda koostisosade, sealhulgas merest pärinevate koostisosade vastutustundlik tootmine on vesiviljeluse jätkusuutlikkuse eeltingimus;

| 42. | kutsub seetõttu komisjoni üles korraldama ja edendama tihedas koostöös liikmesriikidega institutsioonide teavituskampaaniaid vesiviljelustoodete, sealhulgas mahevesiviljelustoodete reklaamimiseks; |
| --- | --- |

42.

kutsub seetõttu komisjoni üles korraldama ja edendama tihedas koostöös liikmesriikidega institutsioonide teavituskampaaniaid vesiviljelustoodete, sealhulgas mahevesiviljelustoodete reklaamimiseks;

| 43. | kinnitab oma 4. detsembri 2008. aasta resolutsioonis (25) Euroopa kormoranide asurkondade majandamise kava koostamise kohta juba esitatud seisukohti, tuletades meelde, et kormoranide ja teiste röövlindude poolt vesiviljelusettevõtetele tekitatud kahju vähendamine on nende ettevõtete tootmiskulude ja seega püsimajäämise ning konkurentsivõime seisukohalt olulisimaid tegureid; juhib tähelepanu vajadusele hinnata kormoranide ja teiste röövlindude poolt vesiviljelusettevõtetele tekitatud kahju ning kavandada selles valdkonnas parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

43.

kinnitab oma 4. detsembri 2008. aasta resolutsioonis (25) Euroopa kormoranide asurkondade majandamise kava koostamise kohta juba esitatud seisukohti, tuletades meelde, et kormoranide ja teiste röövlindude poolt vesiviljelusettevõtetele tekitatud kahju vähendamine on nende ettevõtete tootmiskulude ja seega püsimajäämise ning konkurentsivõime seisukohalt olulisimaid tegureid; juhib tähelepanu vajadusele hinnata kormoranide ja teiste röövlindude poolt vesiviljelusettevõtetele tekitatud kahju ning kavandada selles valdkonnas parandusmeetmeid;

| 44. | kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, mida nõutakse parlamendi 4. detsembri 2008. aasta resolutsioonis, eeskätt kormoranide asurkondade üleeuroopalise majandamise kava rakendamise osas ja teaduslike andmete kogumise osas kormoranide asurkondade kohta; kutsub komisjoni üles esitama selles valdkonnas ulatusliku mõjuga õigusaktide ettepanekuid; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, mida nõutakse parlamendi 4. detsembri 2008. aasta resolutsioonis, eeskätt kormoranide asurkondade üleeuroopalise majandamise kava rakendamise osas ja teaduslike andmete kogumise osas kormoranide asurkondade kohta; kutsub komisjoni üles esitama selles valdkonnas ulatusliku mõjuga õigusaktide ettepanekuid;

| 45. | palub komisjonil tihedas koostöös liikmesriikidega, ja võttes arvesse erinevaid geograafilisi ning kliimatingimusi, kasutatavaid tootmistehnoloogiaid ja kasvatatavate liikide eripära, teha ettepanek kasvanduses kasvatatavate kalade heaolu käsitlevate konkreetsete kriteeriumide kohta, näiteks kalade kasvanduses pidamise suurim asustustihedus, eri liiki kasvandustes söödaks kasutatavate taimsete ja loomsete valkude kogused, mille puhul võetakse arvesse konkreetsete liikide kasvatamisega seotud spetsiifilisi tegureid, kasvanduses peetavate kalaliikide toitumisnõudeid, nende elutsükli järke ja keskkonnatingimusi, ning edendada transpordiviise ja tapameetodeid, mis vähendavad maksimaalsel määral stressiallikaid, ja nõuetekohast veevahetust kasvanduse paakides, et tagada kasvatatavate kalaliikide heaolu; tõdeb, et pikaajaline eesmärk peab olema kõikide kalaliikide puhul võimaluse korral loomsete valkude asendamine taimsetega, võttes arvesse nende toitumisvajadusi, ning et peamiseks prioriteediks peaksid olema strateegilised uuringud esmatähtsate koostisosade asendamise küsimuses, arvestades et asendamatute toitainete ja nende alternatiivsete tootmisvõimaluste (näiteks mikrovetikatest ja pärmist) teaduslikud uuringud aitaksid pikemas perspektiivis vähendada vajadust kalajahu järele; |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil tihedas koostöös liikmesriikidega, ja võttes arvesse erinevaid geograafilisi ning kliimatingimusi, kasutatavaid tootmistehnoloogiaid ja kasvatatavate liikide eripära, teha ettepanek kasvanduses kasvatatavate kalade heaolu käsitlevate konkreetsete kriteeriumide kohta, näiteks kalade kasvanduses pidamise suurim asustustihedus, eri liiki kasvandustes söödaks kasutatavate taimsete ja loomsete valkude kogused, mille puhul võetakse arvesse konkreetsete liikide kasvatamisega seotud spetsiifilisi tegureid, kasvanduses peetavate kalaliikide toitumisnõudeid, nende elutsükli järke ja keskkonnatingimusi, ning edendada transpordiviise ja tapameetodeid, mis vähendavad maksimaalsel määral stressiallikaid, ja nõuetekohast veevahetust kasvanduse paakides, et tagada kasvatatavate kalaliikide heaolu; tõdeb, et pikaajaline eesmärk peab olema kõikide kalaliikide puhul võimaluse korral loomsete valkude asendamine taimsetega, võttes arvesse nende toitumisvajadusi, ning et peamiseks prioriteediks peaksid olema strateegilised uuringud esmatähtsate koostisosade asendamise küsimuses, arvestades et asendamatute toitainete ja nende alternatiivsete tootmisvõimaluste (näiteks mikrovetikatest ja pärmist) teaduslikud uuringud aitaksid pikemas perspektiivis vähendada vajadust kalajahu järele;

| 46. | kutsub komisjoni üles laiendama nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2005 (mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal) (26) reguleerimisala, et piirata kalade kaugvedu, edendades sellega kohalike inkubaatorite kasutamist ja kalade tapmist kalakasvanduste läheduses; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni üles laiendama nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2005 (mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal) (26) reguleerimisala, et piirata kalade kaugvedu, edendades sellega kohalike inkubaatorite kasutamist ja kalade tapmist kalakasvanduste läheduses;

| 47. | kutsub komisjoni üles tagama, et kalasööda jaoks kasutatavate toorainete hankimine toimuks keskkonda kahjustamata ega mõjutaks negatiivselt ökosüsteeme, millest neid kogutakse; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles tagama, et kalasööda jaoks kasutatavate toorainete hankimine toimuks keskkonda kahjustamata ega mõjutaks negatiivselt ökosüsteeme, millest neid kogutakse;

| 48. | kutsub komisjoni üles tagama, et ei kasutataks tapaeelseid protseduure, mille Euroopa Toiduohutusamet on tunnistanud kalade heaolu kahjustavaks; niisugused tapameetodid, nagu lämbumine jäämassis, mille puhul Euroopa Toiduohutusameti sõnul on kala enne surma pikka aega teadvusel, tuleks keelustada; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni üles tagama, et ei kasutataks tapaeelseid protseduure, mille Euroopa Toiduohutusamet on tunnistanud kalade heaolu kahjustavaks; niisugused tapameetodid, nagu lämbumine jäämassis, mille puhul Euroopa Toiduohutusameti sõnul on kala enne surma pikka aega teadvusel, tuleks keelustada;

| 49. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks konkreetsed tehnilised suunised jätkusuutliku kalasööda sertifitseerimise kohta; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks konkreetsed tehnilised suunised jätkusuutliku kalasööda sertifitseerimise kohta;

Välissuhted

| 50. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ühenduse õigusaktide range kohaldamine kolmandatest riikidest imporditavate vesiviljelustoodete (sh sööda ja söödatooraine) kogu tarneahela puhul; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ühenduse õigusaktide range kohaldamine kolmandatest riikidest imporditavate vesiviljelustoodete (sh sööda ja söödatooraine) kogu tarneahela puhul;

| 51. | kutsub komisjoni üles uurima vahetult tootmismeetodeid väljaspool Euroopa Liitu asuvates kalakasvandustes ning teatama mis tahes terviseriskidest; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles uurima vahetult tootmismeetodeid väljaspool Euroopa Liitu asuvates kalakasvandustes ning teatama mis tahes terviseriskidest;

| 52. | rõhutab vajadust tagada, et veekeskkonnast saadud toiduained, mis on ELis toodetud või ELi imporditud, vastaksid kõrgetele keskkonnakaitse, tarbija tervise ja ohutuse standarditele; |
| --- | --- |

52.

rõhutab vajadust tagada, et veekeskkonnast saadud toiduained, mis on ELis toodetud või ELi imporditud, vastaksid kõrgetele keskkonnakaitse, tarbija tervise ja ohutuse standarditele;

| 53. | palub komisjonil tagada, et vesiviljeluses kasutatavate ennetuse ja raviga seotud farmaatsiatoodete suhtes kohaldataks vastastikuse tunnustamise ja kaupade vaba liikumise põhimõtet, edendada vastastikuseid kalanduskokkuleppeid kolmandate riikidega, kellel on kõrgetasemelised oskusteadmised, ning edendada parimate tavade kasutuselevõttu teistes riikides ja rahvusvahelistes organites; |
| --- | --- |

53.

palub komisjonil tagada, et vesiviljeluses kasutatavate ennetuse ja raviga seotud farmaatsiatoodete suhtes kohaldataks vastastikuse tunnustamise ja kaupade vaba liikumise põhimõtet, edendada vastastikuseid kalanduskokkuleppeid kolmandate riikidega, kellel on kõrgetasemelised oskusteadmised, ning edendada parimate tavade kasutuselevõttu teistes riikides ja rahvusvahelistes organites;

| 54. | kinnitab süstemaatiliste kontrollide vajadust siseturule sisenemise kohtades ja peamistes impordikeskustes, et anda tarbijatele täielik tagatis, et kolmandatest riikidest imporditud vesiviljelustooted läbivad süstemaatiliselt range kvaliteedikontrolli ja vastavad seega täielikult ühenduse hügieeni- ja rahvatervise standarditele; |
| --- | --- |

54.

kinnitab süstemaatiliste kontrollide vajadust siseturule sisenemise kohtades ja peamistes impordikeskustes, et anda tarbijatele täielik tagatis, et kolmandatest riikidest imporditud vesiviljelustooted läbivad süstemaatiliselt range kvaliteedikontrolli ja vastavad seega täielikult ühenduse hügieeni- ja rahvatervise standarditele;

| 55. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama neid põhimõtteid nii WTOs kui ka kõigis asjaomastes institutsioonides; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama neid põhimõtteid nii WTOs kui ka kõigis asjaomastes institutsioonides;

| 56. | palub komisjonil edendada ühenduse ja arengumaade koostöö poliitika raames toetusmeetmeid ja sihipärase koolituse meetmeid, mis aitavad edendada jätkusuutlikku vesiviljelust ja tõsta nende riikide vesiviljeluse tootjate teadlikkust kvaliteedipoliitikast ja kõrgematest tootmisstandarditest, eelkõige keskkonna- ja hügieeninäitajate ning selle tööstusharu sotsiaalsete standardite osas; |
| --- | --- |

56.

palub komisjonil edendada ühenduse ja arengumaade koostöö poliitika raames toetusmeetmeid ja sihipärase koolituse meetmeid, mis aitavad edendada jätkusuutlikku vesiviljelust ja tõsta nende riikide vesiviljeluse tootjate teadlikkust kvaliteedipoliitikast ja kõrgematest tootmisstandarditest, eelkõige keskkonna- ja hügieeninäitajate ning selle tööstusharu sotsiaalsete standardite osas;

| 57. | palub komisjonil esitada aruanne vesiviljelussektori keskkonna- ja sotsiaalsete standardite kohta väljaspool ELi ning uurida võimalusi parandada tarbijate teavitamist; |
| --- | --- |

57.

palub komisjonil esitada aruanne vesiviljelussektori keskkonna- ja sotsiaalsete standardite kohta väljaspool ELi ning uurida võimalusi parandada tarbijate teavitamist;

| 58. | kutsub komisjoni üles alustama mõju hindamist, et selgitada välja ühenduse kaubanduslepingute võimalik mõju vesiviljelussektorile; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni üles alustama mõju hindamist, et selgitada välja ühenduse kaubanduslepingute võimalik mõju vesiviljelussektorile;

*

* *

| 59. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

59.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 204, 6.8.2009, lk 15.

(2)  ELT L 81, 27.3.2009, lk 15.

(3)  ELT L 79, 25.3.2009, lk 7.

(4)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14.

(5)  ELT L 337, 16.12.2008, lk 94.

(6)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(7)  ELT L 27, 31.1.2010, lk 1.

(8)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

(9)  ELT L 84, 31.3.2010, lk 19.

(10)  ELT L 337, 16.12.2008, lk 41.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0039.

(12)  ELT C 21 E, 28.1.2010, lk 11.

(13)  ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 1.

(14)  ELT C 68 E, 21.3.2009, lk 39.

(15)  ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 271.

(16)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 233.

(17)  ELT C 38 E, 12.2.2004, lk 318.

(18)  ELT C 84, 3.4.2008, lk 10.

(19)  ELT C 115, 20.5.2009, lk 15.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0373.

(21)  Puerto Varase (Tšiili) kohtumine 6.–10. oktoobril 2008, http://www.fao.org/fishery/nems/36393/en

(22)  FAO toimimisjuhend, mis võeti vastu 31. oktoobril 1995.

(23)  Vastu võetud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonis 31. oktoobril 1995.

(24)  Direktiiv 85/337/EMÜ (EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40), mida on muudetud direktiividega 97/11/EÜ ja 2003/35/EÜ (keskkonnamõju hindamise direktiiv).

(25)  Euroopa Parlamendi 4. detsembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa kormoranide asurkondade majandamise kava koostamise kohta nende suureneva mõju vähendamiseks kalavarudele, kalandusele ja vesiviljelusele (Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0583).

(26)  ELT L 3, 5.1.2005, lk 1.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/142 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/142

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Kongo Demokraatlik Vabariik: Floribert Chebeya Bahizire juhtum

P7_TA(2010)0244

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta. Floribert Chebeya Bahizire juhtum

2011/C 236 E/25

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kongo Demokraatliku Vabariigi (Kongo DV) kohta;

võttes arvesse 2000. aasta juunis sõlmitud Cotonou partnerluslepingut;

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 22. novembri 2007. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, eriti riigi idaosas, ning selle mõju kohta piirkonnale;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 24. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni 60/1 2005. aasta tippkohtumise tulemuste kohta ning eriti selle lõikeid 138–140 kohustuse kohta kaitsta elanikkonda;

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 3. juuni 2010. aasta avaldust Floribert Chebeya Bahizire julma surma kohta;

võttes arvesse ELi 2004. aasta suuniseid inimõiguslaste kaitsmise kohta ning kohapealset strateegiat nimetatud suuniste rakendamiseks Kongo DVs, mille missiooni juhid kinnitasid 20. märtsil 2010;

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1856 (2008) MONUCi (ÜRO Kongo DV missioon) mandaadi kohta;

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et inimõiguste organisatsiooni La Voix des Sans Voix (VSV, Hääletute Hääl) tegevdirektor Floribert Chebeya Bahizire leiti kolmapäeval, 2. juunil 2010 Kinshasas oma autos surnuna pärast seda, kui teda oli politseisse välja kutsutud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste organisatsiooni La Voix des Sans Voix (VSV, Hääletute Hääl) tegevdirektor Floribert Chebeya Bahizire leiti kolmapäeval, 2. juunil 2010 Kinshasas oma autos surnuna pärast seda, kui teda oli politseisse välja kutsutud;

| B. | arvestades, et ajakirjanduse teatel helistati teisipäeva, 1. juuni 2010. aasta pärastlõunal hr Chebeya Bahizirele politsei peakorterist ja paluti tal tulla kohtuma Kongo DV politseijuhi, kindralinspektor John Numbi Banza Tamboga; arvestades, et politseijaoskonda saabunud hr Chebeya Bahizirel ei õnnestunud kindralinspektoriga kohtuda ja ta saatis koju tekstisõnumi, et sõidab linna tagasi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ajakirjanduse teatel helistati teisipäeva, 1. juuni 2010. aasta pärastlõunal hr Chebeya Bahizirele politsei peakorterist ja paluti tal tulla kohtuma Kongo DV politseijuhi, kindralinspektor John Numbi Banza Tamboga; arvestades, et politseijaoskonda saabunud hr Chebeya Bahizirel ei õnnestunud kindralinspektoriga kohtuda ja ta saatis koju tekstisõnumi, et sõidab linna tagasi;

| C. | arvestades, et töö, mida hr Chebeya Bahizire on 1990. aastatest saadik teinud demokraatia ja inimõiguste kaitsel Kongo DVs ning mille käigus ta on tegelenud sõjaväelaste korruptsiooniga, relvarühmituste sidemetega välisriikide poliitiliste jõududega, põhiseaduse kaitsega, ebaseaduslike vahistamiste, inimeste meelevaldse kinnipidamise ja vangistustingimuste parandamisega, on teeninud talle oma kaasmaalaste ja rahvusvahelise kogukonna imetluse ja lugupidamise; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et töö, mida hr Chebeya Bahizire on 1990. aastatest saadik teinud demokraatia ja inimõiguste kaitsel Kongo DVs ning mille käigus ta on tegelenud sõjaväelaste korruptsiooniga, relvarühmituste sidemetega välisriikide poliitiliste jõududega, põhiseaduse kaitsega, ebaseaduslike vahistamiste, inimeste meelevaldse kinnipidamise ja vangistustingimuste parandamisega, on teeninud talle oma kaasmaalaste ja rahvusvahelise kogukonna imetluse ja lugupidamise;

| D. | arvestades, et hr Chebeya Bahizire autojuht Fidèle Bazana Edadi on endiselt kadunud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hr Chebeya Bahizire autojuht Fidèle Bazana Edadi on endiselt kadunud;

| E. | arvestades, et piirati hr Chebeya Bahizire perekonna pääsu tema surnukeha juurde ja et teated surnukeha seisundi kohta selle avastamisel on vastuolulised; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et piirati hr Chebeya Bahizire perekonna pääsu tema surnukeha juurde ja et teated surnukeha seisundi kohta selle avastamisel on vastuolulised;

| F. | arvestades, et ÜRO eriraportöör kohtuväliste, kiirkorras toimuvate või meelevaldsete hukkamiste alal Philip Alston ütles, et tapmise asjaolud viitavad tugevalt ametivõimude asjaga seotusele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO eriraportöör kohtuväliste, kiirkorras toimuvate või meelevaldsete hukkamiste alal Philip Alston ütles, et tapmise asjaolud viitavad tugevalt ametivõimude asjaga seotusele;

| G. | arvestades, et kindralinspektor Numbi Banza Tambo kõrvaldati kuni uute korraldusteni ametist ja et tapmisega seoses on vahistatud kolm politseinikku; arvestades, et teadete kohaselt on politseiülema asetäitja kolonel Daniel Mukalayi tunnistanud, et tappis hr Chebeya Bahizire oma ülemuse kindral Numbi Banza Tambo käsul; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kindralinspektor Numbi Banza Tambo kõrvaldati kuni uute korraldusteni ametist ja et tapmisega seoses on vahistatud kolm politseinikku; arvestades, et teadete kohaselt on politseiülema asetäitja kolonel Daniel Mukalayi tunnistanud, et tappis hr Chebeya Bahizire oma ülemuse kindral Numbi Banza Tambo käsul;

| H. | arvestades, et hr Chebeya Bahizire teatas mitmel korral Amnesty Internationalile, et tunneb, et teda jälitatakse ja et julgeolekuteenistused jälgivad teda; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et hr Chebeya Bahizire teatas mitmel korral Amnesty Internationalile, et tunneb, et teda jälitatakse ja et julgeolekuteenistused jälgivad teda;

| I. | arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashton, ÜRO peasekretär Ban Ki-moon, ÜRO inimõiguste ülemvolinik Navi Pillay, ÜRO eriraportöör kohtuväliste, kiirkorras toimuvate või meelevaldsete hukkamiste alal Philip Alston ning ÜRO rahuvalvejõudude juhataja Kongo DVs Alan Dos on kõik esinenud hr Chebeya Bahizire mõrva hukka mõistvate avaldustega ja nõudnud sõltumatu juurdluse korraldamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashton, ÜRO peasekretär Ban Ki-moon, ÜRO inimõiguste ülemvolinik Navi Pillay, ÜRO eriraportöör kohtuväliste, kiirkorras toimuvate või meelevaldsete hukkamiste alal Philip Alston ning ÜRO rahuvalvejõudude juhataja Kongo DVs Alan Dos on kõik esinenud hr Chebeya Bahizire mõrva hukka mõistvate avaldustega ja nõudnud sõltumatu juurdluse korraldamist;

| J. | arvestades, et see tapmine on osa Kongo DVs üha ulatuslikumaks muutuvast inimõiguslaste, ajakirjanike, poliitiliste vastaste, ohvrite ja tunnistajate hirmutamisest ja ahistamisest; arvestades, et viimase viie aasta jooksul on Kongo DVs kahtlastel asjaoludel tapetud hulk ajakirjanikke ja inimõiguslasi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et see tapmine on osa Kongo DVs üha ulatuslikumaks muutuvast inimõiguslaste, ajakirjanike, poliitiliste vastaste, ohvrite ja tunnistajate hirmutamisest ja ahistamisest; arvestades, et viimase viie aasta jooksul on Kongo DVs kahtlastel asjaoludel tapetud hulk ajakirjanikke ja inimõiguslasi;

| K. | arvestades, et paljud VVOd on viimase aasta jooksul täheldanud Kongo DVs üha ulatuslikumat inimõiguslaste tegevuse mahasurumist, sealhulgas ebaseaduslikke vahistamisi, kohtu alla andmist, telefoni teel ähvardamist ja korduvaid väljakutseid julgeolekuorganitesse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et paljud VVOd on viimase aasta jooksul täheldanud Kongo DVs üha ulatuslikumat inimõiguslaste tegevuse mahasurumist, sealhulgas ebaseaduslikke vahistamisi, kohtu alla andmist, telefoni teel ähvardamist ja korduvaid väljakutseid julgeolekuorganitesse;

| L. | arvestades, et Kongo sõjaväevõimud uurisid 2005. aastal toimunud inimõiguslase Pascal Kabungulu Kibembi tapmist, ning ajakirjanike, sealhulgas Franck Ngyke ja tema naise Hélène Mpaka tapmist 2005. aasta novembris, Serge Maheshe tapmist 2007. aasta juunis ja Didace Namujimbo tapmist 2008. aasta novembris, ning et seejuures toimus tõsiseid seaduserikkumisi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Kongo sõjaväevõimud uurisid 2005. aastal toimunud inimõiguslase Pascal Kabungulu Kibembi tapmist, ning ajakirjanike, sealhulgas Franck Ngyke ja tema naise Hélène Mpaka tapmist 2005. aasta novembris, Serge Maheshe tapmist 2007. aasta juunis ja Didace Namujimbo tapmist 2008. aasta novembris, ning et seejuures toimus tõsiseid seaduserikkumisi;

| M. | arvestades, et seoses 2008. aasta aprillis Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (ICC) välja antud Bosco Ntaganda vahistamise käsuga sõjakuritegude, sealhulgas lapssõdurite värbamise eest ei täida Kongo DV Rooma statuudi osapoolena oma õiguslikku kohustust teha ICCga koostööd, sealhulgas pidada kinni isikud, kelle kohta on antud välja vahistamiskäsk; arvestades, et selle asemel andis Kongo DV Bosco Ntagandale kõrge auastme Kongo sõjaväes, tugevdades sellega muljet karistamatusest inimõiguste rikkumiste puhul ja soodustades nõnda selliste kuritegude levimist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et seoses 2008. aasta aprillis Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (ICC) välja antud Bosco Ntaganda vahistamise käsuga sõjakuritegude, sealhulgas lapssõdurite värbamise eest ei täida Kongo DV Rooma statuudi osapoolena oma õiguslikku kohustust teha ICCga koostööd, sealhulgas pidada kinni isikud, kelle kohta on antud välja vahistamiskäsk; arvestades, et selle asemel andis Kongo DV Bosco Ntagandale kõrge auastme Kongo sõjaväes, tugevdades sellega muljet karistamatusest inimõiguste rikkumiste puhul ja soodustades nõnda selliste kuritegude levimist;

| N. | arvestades, et Kongo DV teatavates osades on aastaid valitsenud kodusõja olukord, millega kaasnevad tapatalgud, massiline vägistamine ja laialdane lapssõdurite värbamine; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Kongo DV teatavates osades on aastaid valitsenud kodusõja olukord, millega kaasnevad tapatalgud, massiline vägistamine ja laialdane lapssõdurite värbamine;

| O. | arvestades, et need eelkõige Ugandast alguse saanud relvarühmituse Lord’s Resistance Army (LRA) toimepandud tapatalgud haaravad nüüd kõiki Kongo DV naabermaid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et need eelkõige Ugandast alguse saanud relvarühmituse Lord’s Resistance Army (LRA) toimepandud tapatalgud haaravad nüüd kõiki Kongo DV naabermaid;

| P. | arvestades, et tsiviilelanike tagakiusamine puudutab ka valitsusväliste organisatsioonide liikmeid ning seetõttu on Kongo DV-s vähenenud humanitaarabi andmine; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tsiviilelanike tagakiusamine puudutab ka valitsusväliste organisatsioonide liikmeid ning seetõttu on Kongo DV-s vähenenud humanitaarabi andmine;

| Q. | arvestades, et Kongo Demokraatlik Vabariik tähistab varsti iseseisvuse 50. aastapäeva ning arvestades, et inimõigused ja demokraatia on riigi arengu põhitegurid, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Kongo Demokraatlik Vabariik tähistab varsti iseseisvuse 50. aastapäeva ning arvestades, et inimõigused ja demokraatia on riigi arengu põhitegurid,

| 1. | mõistab karmilt hukka Floribert Chebeya Bahizire mõrvamise ja asjaolu, et hr Chebeya Bahizire autojuht Fidèle Bazana Edadi on kadunud, ning väljendab nende perekondadele oma täielikku toetust; |
| --- | --- |

1.

mõistab karmilt hukka Floribert Chebeya Bahizire mõrvamise ja asjaolu, et hr Chebeya Bahizire autojuht Fidèle Bazana Edadi on kadunud, ning väljendab nende perekondadele oma täielikku toetust;

| 2. | nõuab sõltumatu, usaldusväärse, põhjalikult ja läbipaistvalt toimiva uurimiskomisjoni moodustamist, et uurida hr Chebeya Bahizire surma ja selgitada välja hr Bazana Edadi asukoht, ning meetmete võtmist, et tagada mõlema mehe perekonna kaitse; |
| --- | --- |

2.

nõuab sõltumatu, usaldusväärse, põhjalikult ja läbipaistvalt toimiva uurimiskomisjoni moodustamist, et uurida hr Chebeya Bahizire surma ja selgitada välja hr Bazana Edadi asukoht, ning meetmete võtmist, et tagada mõlema mehe perekonna kaitse;

| 3. | nõuab, et nende tegude toimepanijad kindlaks tehtaks, nende üle nõuetekohaselt kohut mõistetaks ja neid karistataks vastavalt Kongo seadustele ja rahvusvahelisele õigusele inimõiguste kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et nende tegude toimepanijad kindlaks tehtaks, nende üle nõuetekohaselt kohut mõistetaks ja neid karistataks vastavalt Kongo seadustele ja rahvusvahelisele õigusele inimõiguste kaitse valdkonnas;

| 4. | tunneb heameelt selle üle, et ametivõimud vastasid hr Chebeya Bahizire perekonna soovile viia läbi sõltumatu lahkamine, kutsudes surma põhjust kindlaks tegema dr Franklin Van de Grooti juhitud Hollandi kohtuekspertide rühma; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt selle üle, et ametivõimud vastasid hr Chebeya Bahizire perekonna soovile viia läbi sõltumatu lahkamine, kutsudes surma põhjust kindlaks tegema dr Franklin Van de Grooti juhitud Hollandi kohtuekspertide rühma;

| 5. | väljendab sügavat muret inimõiguslaste olukorra üldise halvenemise pärast Kongo DV-s; kutsub Kongo DV ametivõime üles täielikult järgima ÜRO Peaassamblee istungil 1998. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsiooni inimõiguslaste kohta ning rakendama inimõiguslaste õiguste kaitsmise meetmetena ÜRO 2009. aasta üldise korrapärase läbivaatamise soovitusi; rõhutab, et viimaste aastate jooksul aset leidnud inimõiguslaste ja ajakirjanike mõrvade toimepanijate karistamine on oluline tegur riigi demokratiseerimiseks; |
| --- | --- |

5.

väljendab sügavat muret inimõiguslaste olukorra üldise halvenemise pärast Kongo DV-s; kutsub Kongo DV ametivõime üles täielikult järgima ÜRO Peaassamblee istungil 1998. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsiooni inimõiguslaste kohta ning rakendama inimõiguslaste õiguste kaitsmise meetmetena ÜRO 2009. aasta üldise korrapärase läbivaatamise soovitusi; rõhutab, et viimaste aastate jooksul aset leidnud inimõiguslaste ja ajakirjanike mõrvade toimepanijate karistamine on oluline tegur riigi demokratiseerimiseks;

| 6. | mõistab hukka inimõiguste aktivistide, ajakirjanike, poliitiliste oponentide, kannatanute ja tunnistajate pideva allasurumise Kongo DV-s; palub ELi liikmesriikidel tagada nende kaitse ning pakkuda selleks logistilist ja tehnilist abi vastavalt ELi suunistele inimõiguslaste kaitsmiseks; |
| --- | --- |

6.

mõistab hukka inimõiguste aktivistide, ajakirjanike, poliitiliste oponentide, kannatanute ja tunnistajate pideva allasurumise Kongo DV-s; palub ELi liikmesriikidel tagada nende kaitse ning pakkuda selleks logistilist ja tehnilist abi vastavalt ELi suunistele inimõiguslaste kaitsmiseks;

| 7. | mõistab hukka LRA ja teiste Kongo DV-s tegutsevate relvarühmituste toimepandud metsikused; |
| --- | --- |

7.

mõistab hukka LRA ja teiste Kongo DV-s tegutsevate relvarühmituste toimepandud metsikused;

| 8. | rõhutab vajadust võidelda korruptsiooniga ja tuua kohtu ette inimõiguste rikkumiste toimepanijad Kongo relvajõududes ja politseis ning tõstab kõnealusega seoses esile MONUCi otsustava tähtsusega rolli, et teha seda tegevuse ühise kavandamise ja rakendamise ning kuritarvitusi vältiva nõuetekohase aruandlusmehhanismi abil; nõuab tungivalt, et Kongo DV täidaks oma rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, vahistaks Bosco Ntaganda ja annaks ta üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust võidelda korruptsiooniga ja tuua kohtu ette inimõiguste rikkumiste toimepanijad Kongo relvajõududes ja politseis ning tõstab kõnealusega seoses esile MONUCi otsustava tähtsusega rolli, et teha seda tegevuse ühise kavandamise ja rakendamise ning kuritarvitusi vältiva nõuetekohase aruandlusmehhanismi abil; nõuab tungivalt, et Kongo DV täidaks oma rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, vahistaks Bosco Ntaganda ja annaks ta üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule;

| 9. | kutsub kõiki asjaosalisi üles tõhustama võitlust karistamatuse vastu ja kaitsma õigusriigi põhimõtteid; kutsub Kongo DV valitsust üles tagama, et inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkujad võetakse vastutusele ning et Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga tehakse täielikku koostööd; |
| --- | --- |

9.

kutsub kõiki asjaosalisi üles tõhustama võitlust karistamatuse vastu ja kaitsma õigusriigi põhimõtteid; kutsub Kongo DV valitsust üles tagama, et inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkujad võetakse vastutusele ning et Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga tehakse täielikku koostööd;

| 10. | rõhutab, et EL ja Kongo DV on allkirjastanud Cotonou lepingu, milles on selgesõnaliselt viidatud kõigi poolte vastutusele inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimisel ning nõuab, et lepingu hindamisel nendele küsimustele eritähelepanu pöörataks; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et EL ja Kongo DV on allkirjastanud Cotonou lepingu, milles on selgesõnaliselt viidatud kõigi poolte vastutusele inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimisel ning nõuab, et lepingu hindamisel nendele küsimustele eritähelepanu pöörataks;

| 11. | kutsub Kongo DV valitsust üles võtma riigi iseseisvuse 50. aastapäeva tähistamise puhul kindlat kohustust edendada inimõigusi toetavat ja õigusriiki tugevdavat poliitikat; |
| --- | --- |

11.

kutsub Kongo DV valitsust üles võtma riigi iseseisvuse 50. aastapäeva tähistamise puhul kindlat kohustust edendada inimõigusi toetavat ja õigusriiki tugevdavat poliitikat;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidu institutsioonidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO julgeolekunõukogule, ÜRO inimõiguste nõukogule ning Ida-Aafrika järvede piirkonna valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidu institutsioonidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO julgeolekunõukogule, ÜRO inimõiguste nõukogule ning Ida-Aafrika järvede piirkonna valitsustele ja parlamentidele.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/145 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/145

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Nepal

P7_TA(2010)0245

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon Nepali kohta

2011/C 236 E/26

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni;

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (ICCPR);

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) 1990. aasta aluspõhimõtteid jõu ja tulirelvade kasutamise kohta õiguskaitsetöötajate poolt;

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 29. mai 2010. aasta avaldust poliitilise olukorra kohta Nepalis;

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni 30. aprilli 2010. aasta avaldust poliitilise olukorra kohta Nepalis;

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 21. novembril 2006. aastal sõlmitud üldine rahukokkulepe seitsme partei liidu ja maoistide (UCPN-M) vahel, kes hoidsid oma kontrolli all suurt osa Nepalist, lõpetas 10-aastase relvastatud konflikti, milles hukkus umbes 13 000 inimest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 21. novembril 2006. aastal sõlmitud üldine rahukokkulepe seitsme partei liidu ja maoistide (UCPN-M) vahel, kes hoidsid oma kontrolli all suurt osa Nepalist, lõpetas 10-aastase relvastatud konflikti, milles hukkus umbes 13 000 inimest;

| B. | arvestades, et nimetatud ajalooline kokkulepe näitas, kui palju on võimalik saavutada, kui poliitilised jõud peavad heas usus läbirääkimisi ning sillutavad teed põhiseadusliku kogu valimistele, ajutise valitsuse loomisele (kuhu kuuluvad ka maoistid), maoistlike võitlejate desarmeerimisele ja tagasipöördumisele oma baasidesse ning Nepali sõjaväe sulgemisele kasarmutesse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nimetatud ajalooline kokkulepe näitas, kui palju on võimalik saavutada, kui poliitilised jõud peavad heas usus läbirääkimisi ning sillutavad teed põhiseadusliku kogu valimistele, ajutise valitsuse loomisele (kuhu kuuluvad ka maoistid), maoistlike võitlejate desarmeerimisele ja tagasipöördumisele oma baasidesse ning Nepali sõjaväe sulgemisele kasarmutesse;

| C. | arvestades, et 2006. aasta rahukokkuleppe paljud tingimused on pärast 10-aastast maoistide ja valitsuse vahelist relvastatud konflikti ikka veel täitmata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2006. aasta rahukokkuleppe paljud tingimused on pärast 10-aastast maoistide ja valitsuse vahelist relvastatud konflikti ikka veel täitmata;

| D. | arvestades, et pärast 10. aprillil 2008 toimunud põhiseadusliku kogu valimisi (mis ELi vaatlusmissiooni hinnangul vastas mitmele, kuigi mitte kõigile rahvusvahelistele normidele ja milles UCPN-M sai ligilähedaselt 40 % häältest) otsustas põhiseaduslik kogu kaotada Nepalis 240 aastat kestnud monarhia ja kujundada see riik ümber Nepali Demokraatlikuks Liitvabariigiks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pärast 10. aprillil 2008 toimunud põhiseadusliku kogu valimisi (mis ELi vaatlusmissiooni hinnangul vastas mitmele, kuigi mitte kõigile rahvusvahelistele normidele ja milles UCPN-M sai ligilähedaselt 40 % häältest) otsustas põhiseaduslik kogu kaotada Nepalis 240 aastat kestnud monarhia ja kujundada see riik ümber Nepali Demokraatlikuks Liitvabariigiks;

| E. | arvestades, et vastavalt ülemaailmsele rahuindeksile (GPI) on olukord Nepalis muutunud viimaste aastate vältel rahutumaks, seda eriti 2009. ja 2010. aastal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vastavalt ülemaailmsele rahuindeksile (GPI) on olukord Nepalis muutunud viimaste aastate vältel rahutumaks, seda eriti 2009. ja 2010. aastal;

| F. | arvestades, et 2009. aasta mais astus peaminister Pushpa Kamal Dahal (Prachanda) tagasi ning tema partei UCPN-M lahkus valitsusest vaidluse tõttu Nepali kongressi presidendiga. Vaidluse tekkis seetõttu, et vallandati sõjaväe ülemjuhataja, kes oli maoistidega vastuolus endiste Rahva Vabastusarmee (PLA) võitlejate Nepali sõjaväkke taasintegreerimise pärast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2009. aasta mais astus peaminister Pushpa Kamal Dahal (Prachanda) tagasi ning tema partei UCPN-M lahkus valitsusest vaidluse tõttu Nepali kongressi presidendiga. Vaidluse tekkis seetõttu, et vallandati sõjaväe ülemjuhataja, kes oli maoistidega vastuolus endiste Rahva Vabastusarmee (PLA) võitlejate Nepali sõjaväkke taasintegreerimise pärast;

| G. | arvestades selle tulemusel tekkinud poliitilist ebastabiilsust, mida veelgi süvendasid maoistide poolt ühiskonnas ja parlamendis korraldatud häirekampaaniad, ei ole peaminister Madhav Kumar Nepali (CPN-UML) juhitud habras 22 parteist koosnev maoistide vastane liit suutnud täita kaht tähtsaimat ootust: liitvabariigi jaoks laialdaselt vastuvõetava põhiseaduse kinnitamine kahe aasta jooksul, st enne 28. maid 2010, ning lepingu sõlmimine ligikaudu 20 000 endise PLA võitleja taasintegreerimiseks ja/või rehabiliteerimiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades selle tulemusel tekkinud poliitilist ebastabiilsust, mida veelgi süvendasid maoistide poolt ühiskonnas ja parlamendis korraldatud häirekampaaniad, ei ole peaminister Madhav Kumar Nepali (CPN-UML) juhitud habras 22 parteist koosnev maoistide vastane liit suutnud täita kaht tähtsaimat ootust: liitvabariigi jaoks laialdaselt vastuvõetava põhiseaduse kinnitamine kahe aasta jooksul, st enne 28. maid 2010, ning lepingu sõlmimine ligikaudu 20 000 endise PLA võitleja taasintegreerimiseks ja/või rehabiliteerimiseks;

| H. | arvestades, et ametlikud läbirääkimised parteide liidu ja CPN-UMLi juhtidega uue valitsuse moodustamise asjus jätkusid viimasel hetkel pärast kolmepunktilise lepingu sõlmimist, milles nähti ette põhiseadusliku kogu ametiaja pikendamist ühe aasta võrra, rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamine ning peaminister Madhav Kumar Nepali tagasiastumist „nii ruttu kui võimalik” ning „edasiminekut rahukokkuleppe alal”; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ametlikud läbirääkimised parteide liidu ja CPN-UMLi juhtidega uue valitsuse moodustamise asjus jätkusid viimasel hetkel pärast kolmepunktilise lepingu sõlmimist, milles nähti ette põhiseadusliku kogu ametiaja pikendamist ühe aasta võrra, rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamine ning peaminister Madhav Kumar Nepali tagasiastumist „nii ruttu kui võimalik” ning „edasiminekut rahukokkuleppe alal”;

| I. | arvestades, et Shaktihori video, mis tundus kinnitavat pettusesüüdistusi võitlejate arvu ja kava osas kasutada nn demokratiseerimist riikliku sõjaväe politiseerimiseks, tõstatab õigustatud küsimusi, mida UCPN-M ei ole veel selgitanud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Shaktihori video, mis tundus kinnitavat pettusesüüdistusi võitlejate arvu ja kava osas kasutada nn demokratiseerimist riikliku sõjaväe politiseerimiseks, tõstatab õigustatud küsimusi, mida UCPN-M ei ole veel selgitanud;

| J. | arvestades, et praegune poliitiline ebastabiilsus avaldab olulist mõju Nepali sotsiaal-, majandus- ja turismivaldkonna arengule ning et Nepal, kes asub maailma kahe kõige kiiremini areneva majandusega riigi (India ja Hiina) vahel, vajab sellisest strateegilisest asukohast kasu saamiseks poliitilist stabiilsust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et praegune poliitiline ebastabiilsus avaldab olulist mõju Nepali sotsiaal-, majandus- ja turismivaldkonna arengule ning et Nepal, kes asub maailma kahe kõige kiiremini areneva majandusega riigi (India ja Hiina) vahel, vajab sellisest strateegilisest asukohast kasu saamiseks poliitilist stabiilsust;

| K. | arvestades, et Nepali majandus ja ühiskond on veel ikka väga vähe arenenud; arvestades, et peaaegu 30 % elanikkonnast elab allpool absoluutse vaesuse piiri, 16 % elanikkonnast kannatab tõsise alatoitumuse all, kirjaoskamatuse määr on endiselt üks kõrgeimatest Lõuna-Aasias ning arengut takistab üleriiklik põhiliste kütuste puudus, mis põhjustavad elektrikatkestusi, transpordipiiranguid ja toiduainete hinna tõusu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Nepali majandus ja ühiskond on veel ikka väga vähe arenenud; arvestades, et peaaegu 30 % elanikkonnast elab allpool absoluutse vaesuse piiri, 16 % elanikkonnast kannatab tõsise alatoitumuse all, kirjaoskamatuse määr on endiselt üks kõrgeimatest Lõuna-Aasias ning arengut takistab üleriiklik põhiliste kütuste puudus, mis põhjustavad elektrikatkestusi, transpordipiiranguid ja toiduainete hinna tõusu;

| L. | arvestades, et paljude Nepalis asuvate põgenike, eriti tiibetlaste olukord on murettekitav; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et paljude Nepalis asuvate põgenike, eriti tiibetlaste olukord on murettekitav;

| M. | arvestades, et Nepali riigiasutusi tuleb tunnustada, et nad on tiibeti põgenike suhtes kinni pidanud suulisest kokkuleppest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Nepali riigiasutusi tuleb tunnustada, et nad on tiibeti põgenike suhtes kinni pidanud suulisest kokkuleppest;

| N. | arvestades, et ühtegi riikliku julgeoleku vägede ega endiste maoistlike võitlejate liiget ei ole konflikti käigus toime pandud tõsiste ja korduvate sõja tavaõiguse rikkumiste pärast siiani kriminaalvastutusele võetud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ühtegi riikliku julgeoleku vägede ega endiste maoistlike võitlejate liiget ei ole konflikti käigus toime pandud tõsiste ja korduvate sõja tavaõiguse rikkumiste pärast siiani kriminaalvastutusele võetud;

| O. | arvestades, et Euroopa Parlamendi Lõuna-Aasiaga suhtlemiseks loodud delegatsiooni missioon toimus Katmandus otsustaval perioodil 23. kuni 29. maini 2010, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Parlamendi Lõuna-Aasiaga suhtlemiseks loodud delegatsiooni missioon toimus Katmandus otsustaval perioodil 23. kuni 29. maini 2010,

| 1. | avaldab sügavat muret demokraatlikel väärtustel ja inimõigustel põhineva alalise põhiseaduse puudumise pärast ning avaldab solidaarsust Nepali rahva ning kõigi perekondadega, kelle sugulased on langenud viimaste aastate vägivalla ohvriks; |
| --- | --- |

1.

avaldab sügavat muret demokraatlikel väärtustel ja inimõigustel põhineva alalise põhiseaduse puudumise pärast ning avaldab solidaarsust Nepali rahva ning kõigi perekondadega, kelle sugulased on langenud viimaste aastate vägivalla ohvriks;

| 2. | peab tervitatavaks parteide 28. mai 2010. aasta viimase hetke otsust astuda vajalikke samme põhiseadusliku kogu ametiaja pikendamiseks, ning peab eriti kiiduväärseks naiste esinduse olulist mõju; |
| --- | --- |

2.

peab tervitatavaks parteide 28. mai 2010. aasta viimase hetke otsust astuda vajalikke samme põhiseadusliku kogu ametiaja pikendamiseks, ning peab eriti kiiduväärseks naiste esinduse olulist mõju;

| 3. | kutsub põhiseaduslikku kogu ja asjaomaseid poliitikas osalejaid tungivalt üles loobuda läbirääkimiste juures eeltingimustest, näidata üles paindlikkust, vältida igasugust provokatiivset tegevust ning teha koostööd rahvusliku ühtsuse nimel, et luua uue põhiseaduse jaoks selge struktuur, rajada toimiv demokraatia ja pidada kinni uuest tähtajast, mida 28. mail 2010 pikendati ühe aasta võrra; |
| --- | --- |

3.

kutsub põhiseaduslikku kogu ja asjaomaseid poliitikas osalejaid tungivalt üles loobuda läbirääkimiste juures eeltingimustest, näidata üles paindlikkust, vältida igasugust provokatiivset tegevust ning teha koostööd rahvusliku ühtsuse nimel, et luua uue põhiseaduse jaoks selge struktuur, rajada toimiv demokraatia ja pidada kinni uuest tähtajast, mida 28. mail 2010 pikendati ühe aasta võrra;

| 4. | kutsub kõiki osapooli üles hõlbustama ja soodustama põhiseaduslike komisjonide tööd juhiste koostamiseks perioodiks pärast põhiseadusliku kogu ametiaja pikendamist; |
| --- | --- |

4.

kutsub kõiki osapooli üles hõlbustama ja soodustama põhiseaduslike komisjonide tööd juhiste koostamiseks perioodiks pärast põhiseadusliku kogu ametiaja pikendamist;

| 5. | rõhutab, et kõikidest kokkulepitud punktidest on vaja selgelt ja avalikult teada anda ning seetõttu peab tervitatavaks valge raamatu koostamist, milles lubati elanikkonnale selgitada liitvabariigi põhiseaduse eelnõu koostamisel tehtud edusamme; peab tervitatavaks, et kolm komisjoni üheteistkümne temaatilise komisjoni hulgast on oma töö lõpule viinud; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et kõikidest kokkulepitud punktidest on vaja selgelt ja avalikult teada anda ning seetõttu peab tervitatavaks valge raamatu koostamist, milles lubati elanikkonnale selgitada liitvabariigi põhiseaduse eelnõu koostamisel tehtud edusamme; peab tervitatavaks, et kolm komisjoni üheteistkümne temaatilise komisjoni hulgast on oma töö lõpule viinud;

| 6. | tunneb heameelt Nepali Kongressi 31. mai 2010. aasta otsuse üle pühenduda rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamisele, mis on avatud kõigile erakondadele, sh peamisele opositsiooniparteile UCPN-M; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt Nepali Kongressi 31. mai 2010. aasta otsuse üle pühenduda rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamisele, mis on avatud kõigile erakondadele, sh peamisele opositsiooniparteile UCPN-M;

| 7. | kutsub erakonda UCPN-M üles tegelema konstruktiivse planeerimisega ning leidma võimalus endiste maoistlike võitlejate, sh ÜRO Nepali missiooni (UNMIN) jälgimise all olevates laagrites elavate rühmituste integreerimiseks ühiskonda; |
| --- | --- |

7.

kutsub erakonda UCPN-M üles tegelema konstruktiivse planeerimisega ning leidma võimalus endiste maoistlike võitlejate, sh ÜRO Nepali missiooni (UNMIN) jälgimise all olevates laagrites elavate rühmituste integreerimiseks ühiskonda;

| 8. | kutsub ELi ja liikmesriike üles toetama kõiki Nepali valitsuse ja erakondade pingutusi lahenduse leidmisel endiste maoistlike võitlejate integreerimiseks riiklikku sõjaväkke või teistesse julgeolekujõududesse ning toimivate alternatiivsete lahenduste leidmisel nende jaoks, keda ei saa nimetatud organisatsioonidesse integreerida; |
| --- | --- |

8.

kutsub ELi ja liikmesriike üles toetama kõiki Nepali valitsuse ja erakondade pingutusi lahenduse leidmisel endiste maoistlike võitlejate integreerimiseks riiklikku sõjaväkke või teistesse julgeolekujõududesse ning toimivate alternatiivsete lahenduste leidmisel nende jaoks, keda ei saa nimetatud organisatsioonidesse integreerida;

| 9. | kutsub erakondi, eelkõige UCPN-Mi üles ohjeldama oma võitlevaid noori ja lõpetama laste värbamine; kutsub UCPN-Mi üles tagama laagritest hiljuti vabanenud alaealistele tõketeta juurdepääs rehabilitatsioonipakettidele; |
| --- | --- |

9.

kutsub erakondi, eelkõige UCPN-Mi üles ohjeldama oma võitlevaid noori ja lõpetama laste värbamine; kutsub UCPN-Mi üles tagama laagritest hiljuti vabanenud alaealistele tõketeta juurdepääs rehabilitatsioonipakettidele;

| 10. | kutsub ÜROd üles looma - ideaaljuhul koostöös valitsusega - menetlused julgeolekujõudude võimalike liikmete kontrollimiseks, et välistada ÜRO rahuvalvepositsioonidel isikud, kes on selgelt süüdi inimõiguste rikkumises; tuletab Nepali sõjaväele meelde, et kahjuks on tema tuntud professionaalsus ja maine juba kaalul ning see jääb ilmselgelt nii, kuni selle ridades asetleidva pikaajalise ja hästi tõendatud karistamatuse probleemiga objektiivselt, s.o kohtusüsteemi kaudu ei tegeleta; |
| --- | --- |

10.

kutsub ÜROd üles looma - ideaaljuhul koostöös valitsusega - menetlused julgeolekujõudude võimalike liikmete kontrollimiseks, et välistada ÜRO rahuvalvepositsioonidel isikud, kes on selgelt süüdi inimõiguste rikkumises; tuletab Nepali sõjaväele meelde, et kahjuks on tema tuntud professionaalsus ja maine juba kaalul ning see jääb ilmselgelt nii, kuni selle ridades asetleidva pikaajalise ja hästi tõendatud karistamatuse probleemiga objektiivselt, s.o kohtusüsteemi kaudu ei tegeleta;

| 11. | on mures aruannete üles, milles räägitakse uute liikmete värbamisest riiklikku sõjaväkke; tuletab meelde, et ülemkohus otsustas, et selline värbamine on üldise rahukokkuleppega kooskõlas ainult niivõrd, kuivõrd värbamine puudutab tehnilisi töötajaid; märgib sellest hoolimata, et värbamine võib üleminekuprotsessiga kaasnevad raskused veelgi suuremaks muuta; |
| --- | --- |

11.

on mures aruannete üles, milles räägitakse uute liikmete värbamisest riiklikku sõjaväkke; tuletab meelde, et ülemkohus otsustas, et selline värbamine on üldise rahukokkuleppega kooskõlas ainult niivõrd, kuivõrd värbamine puudutab tehnilisi töötajaid; märgib sellest hoolimata, et värbamine võib üleminekuprotsessiga kaasnevad raskused veelgi suuremaks muuta;

| 12. | on endiselt sügavalt veendunud, et kaks aastat pärast monarhia kaotamist peaks sõjavägi, sh eelarvega seotud aspektid, olema allutatud täielikule demokraatlikule järelevalvele; kinnitab oma solidaarsust kõigi põhiseadusliku kogu poolt selles vallas võetavate meetmetega; |
| --- | --- |

12.

on endiselt sügavalt veendunud, et kaks aastat pärast monarhia kaotamist peaks sõjavägi, sh eelarvega seotud aspektid, olema allutatud täielikule demokraatlikule järelevalvele; kinnitab oma solidaarsust kõigi põhiseadusliku kogu poolt selles vallas võetavate meetmetega;

| 13. | tuletab ELi liikmesriikidele meelde, et ohtlike relvade eksport Nepali on üldise rahukokkuleppe kohaselt endiselt keelatud, ja kutsub liikmesriike üles andma laenu ja tehnilist tuge Nepali sõjaväe restruktureerimiseks vajalikele loovatele lahendustele; |
| --- | --- |

13.

tuletab ELi liikmesriikidele meelde, et ohtlike relvade eksport Nepali on üldise rahukokkuleppe kohaselt endiselt keelatud, ja kutsub liikmesriike üles andma laenu ja tehnilist tuge Nepali sõjaväe restruktureerimiseks vajalikele loovatele lahendustele;

| 14. | avaldab täielikku toetust UNMINi ülitähtsale rollile ja on seisukohal, et selle volitusi tuleks pikendada vähemalt nii kaua, kui rahuprotsess jõuab konsolideeritud faasi; |
| --- | --- |

14.

avaldab täielikku toetust UNMINi ülitähtsale rollile ja on seisukohal, et selle volitusi tuleks pikendada vähemalt nii kaua, kui rahuprotsess jõuab konsolideeritud faasi;

| 15. | on mures aruannete pärast, milles räägitakse piinamisjuhtude ja vägivaldsete kallaletungide sagenemisest; tunnustab sellega seoses Nepali riikliku inimõiguste komisjoni tööd; |
| --- | --- |

15.

on mures aruannete pärast, milles räägitakse piinamisjuhtude ja vägivaldsete kallaletungide sagenemisest; tunnustab sellega seoses Nepali riikliku inimõiguste komisjoni tööd;

| 16. | on mures, et Nepali valitsus pikendas ÜRO pagulaste ülemvoliniku volitusi ühe aasta võrra ainult läbivaadatud volitustega, lõpetades järk-järgult voliniku piirkondlikud tegevused, mis on vastuolus lootusega, et tema inimõigustejärelevalvega seotud ülesandeid võiks suurendada; |
| --- | --- |

16.

on mures, et Nepali valitsus pikendas ÜRO pagulaste ülemvoliniku volitusi ühe aasta võrra ainult läbivaadatud volitustega, lõpetades järk-järgult voliniku piirkondlikud tegevused, mis on vastuolus lootusega, et tema inimõigustejärelevalvega seotud ülesandeid võiks suurendada;

| 17. | nõuab, et loodaks kadunud inimeste komisjon, tõe- ja lepituskomisjon ning riikliku rahu ja rehabilitatsiooni komisjon, nagu on kindlaks määratud üldises rahukokkuleppes; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et loodaks kadunud inimeste komisjon, tõe- ja lepituskomisjon ning riikliku rahu ja rehabilitatsiooni komisjon, nagu on kindlaks määratud üldises rahukokkuleppes;

| 18. | taunib igati asjaolu, et seni ei ole tsiviilkohtutes arutatud ühtegi hagi, mis puudutaks konflikti käigus kummagi poole sooritatud tõsiseid kuritegusid; |
| --- | --- |

18.

taunib igati asjaolu, et seni ei ole tsiviilkohtutes arutatud ühtegi hagi, mis puudutaks konflikti käigus kummagi poole sooritatud tõsiseid kuritegusid;

| 19. | nõuab tungivalt, et erakonnad ja valitsus lõpetaksid poliitilise sekkumise kriminaalmenetlustesse, looksid põhiseadusliku protsessi raames poliitiliselt sõltumatu kohtusüsteemi ja kavandaksid sellega seoses Rahvusvahelise Kriminaalkohtu statuudi ratifitseerimist; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et erakonnad ja valitsus lõpetaksid poliitilise sekkumise kriminaalmenetlustesse, looksid põhiseadusliku protsessi raames poliitiliselt sõltumatu kohtusüsteemi ja kavandaksid sellega seoses Rahvusvahelise Kriminaalkohtu statuudi ratifitseerimist;

| 20. | tervitab 2009. aastal Nepali poolt tehtud avaldust, et ta toetab ÜRO põhimõtete ja suuniste eelnõusid, mille eesmärk on likvideerida kastipõhine diskrimineerimine, kuid on mures eelkõige Kamaiyas, Haruwas ja Charuwas võlaorjuse jätkuva rakendamise pärast ja miljonite maata inimeste murettekitava olukorra pärast, mis tõotab kliimamuutuse tagajärjel veelgi halveneda, ning kutsub valitsust ja erakondi üles innustama maareformi komisjoni toimimist; |
| --- | --- |

20.

tervitab 2009. aastal Nepali poolt tehtud avaldust, et ta toetab ÜRO põhimõtete ja suuniste eelnõusid, mille eesmärk on likvideerida kastipõhine diskrimineerimine, kuid on mures eelkõige Kamaiyas, Haruwas ja Charuwas võlaorjuse jätkuva rakendamise pärast ja miljonite maata inimeste murettekitava olukorra pärast, mis tõotab kliimamuutuse tagajärjel veelgi halveneda, ning kutsub valitsust ja erakondi üles innustama maareformi komisjoni toimimist;

| 21. | kutsub Nepali valitsust üles tegelema 800 000 kodakondsuseta nepallase probleemiga ja lihtsustama selleks asjaajamiskorda ning vähendama kodakondsustunnistuste taotlemisega kaasnevaid kulusid; peab väga oluliseks, et neid inimesi võetakse rahuprotsessi kõnelustel arvesse; |
| --- | --- |

21.

kutsub Nepali valitsust üles tegelema 800 000 kodakondsuseta nepallase probleemiga ja lihtsustama selleks asjaajamiskorda ning vähendama kodakondsustunnistuste taotlemisega kaasnevaid kulusid; peab väga oluliseks, et neid inimesi võetakse rahuprotsessi kõnelustel arvesse;

| 22. | nõuab tungivalt, et Nepali valitsus tagaks standardid kõigi põgenike kaitseks, jätkaks kooskõlas rahvusvaheliste standarditega jõupingutusi kodakondsuse puudumise ennetamiseks ja vähendamiseks, eelkõige bhutanlastega seoses, kirjutaks alla 1951. aasta põgenike konventsioonile või selle 1967. aasta protokollile ning järgiks ÜRO pagulaste ülemvoliniku standardeid; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et Nepali valitsus tagaks standardid kõigi põgenike kaitseks, jätkaks kooskõlas rahvusvaheliste standarditega jõupingutusi kodakondsuse puudumise ennetamiseks ja vähendamiseks, eelkõige bhutanlastega seoses, kirjutaks alla 1951. aasta põgenike konventsioonile või selle 1967. aasta protokollile ning järgiks ÜRO pagulaste ülemvoliniku standardeid;

| 23. | on seisukohal, et Tiibeti põgenikke käsitleva suulise kokkuleppe täieliku rakendamise jätkamine Nepali ametiasutuste poolt on oluline kontakti säilitamiseks ÜRO pagulaste ülemvoliniku ja tiibeti kogukondade vahel; tunneb sellega seoses heameelt võimaluste üle lubada pääsu ÜRO pagulaste ülemvolinikuga sõlmitud suulise kokkuleppe raames Nepali territooriumile ja pakkuda püsivamaid lahendusi; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et Tiibeti põgenikke käsitleva suulise kokkuleppe täieliku rakendamise jätkamine Nepali ametiasutuste poolt on oluline kontakti säilitamiseks ÜRO pagulaste ülemvoliniku ja tiibeti kogukondade vahel; tunneb sellega seoses heameelt võimaluste üle lubada pääsu ÜRO pagulaste ülemvolinikuga sõlmitud suulise kokkuleppe raames Nepali territooriumile ja pakkuda püsivamaid lahendusi;

| 24. | kutsub ELi kõrget esindajat üles Katmandu delegatsiooni abil Nepali poliitilist olukorda tähelepanelikumalt jälgima ja kasutama oma mõjuvõimu, et pöörduda selle piirkonna naabrite, eelkõige Hiina ja India ametivõimude poole, et toetada rahvusliku üksuse valitsuse loomist puudutavaid läbirääkimisi; |
| --- | --- |

24.

kutsub ELi kõrget esindajat üles Katmandu delegatsiooni abil Nepali poliitilist olukorda tähelepanelikumalt jälgima ja kasutama oma mõjuvõimu, et pöörduda selle piirkonna naabrite, eelkõige Hiina ja India ametivõimude poole, et toetada rahvusliku üksuse valitsuse loomist puudutavaid läbirääkimisi;

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Nepali valitsusele, India ja Hiina Rahvavabariigi valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Nepali valitsusele, India ja Hiina Rahvavabariigi valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO peasekretärile.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/148 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/148

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Hukkamised Liibüas

P7_TA(2010)0246

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon hukkamiste kohta Liibüas

2011/C 236 E/27

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone surmanuhtluse kaotamise kohta ja oma varasemaid resolutsioone inimõiguste olukorda maailmas käsitlevate aastaaruannete kohta, eelkõige 2008. aasta aruande kohta, ning vajadust viivitamata kehtestada moratoorium hukkamistele nendes riikides, kus surmanuhtlust veel ikka rakendatakse;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/149 ja 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni 63/168, milles nõutakse moratooriumi kehtestamist surmanuhtluse kasutamise suhtes (kolmanda komisjoni raporti kohta (A/62/439/Add.2));

võttes arvesse ELi 16. juuni 1998. aasta suuniseid surmanuhtluse küsimuse kohta ja nende läbivaadatud ja ajakohastatud 2008. aasta versiooni;

võttes arvesse Genfis 24.–26. veebruarini 2010 toimunud surmanuhtluse vastasel neljandal maailmakongressil vastu võetud lõppdeklaratsiooni, milles nõutakse surmanuhtluse kaotamist kogu maailmas;

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse rahvusvahelisi konventsioone;

võttes arvesse ELi rände- ja varjupaigapoliitikat ning 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni ja 31. jaanuari 1967. aasta protokolli pagulasseisundi kohta;

võttes arvesse ELi ja Liibüa vahel toimuvat mitteametlikku dialoogi eesmärgiga tugevdada omavahelisi suhteid ja käimasolevat ELi ja Liibüa koostööd rände valdkonnas (kaks projekti, mida rakendatakse Aenease programmi raames ning rände- ja varjupaiga rahastamisvahendist) ja HIV-AIDSi valdkonnas (Benghazi tegevuskava);

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et surmanuhtluse kaotamine kuulub Euroopa Liidu põhiväärtuste hulka; arvestades, et Euroopa Parlament on kindlalt pühendunud surmanuhtluse kaotamisele ja püüdleb selle põhimõtte ülemaailmse aktsepteerimise poole; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et surmanuhtluse kaotamine kuulub Euroopa Liidu põhiväärtuste hulka; arvestades, et Euroopa Parlament on kindlalt pühendunud surmanuhtluse kaotamisele ja püüdleb selle põhimõtte ülemaailmse aktsepteerimise poole;

| B. | arvestades, et Liibüa valitsus on olnud vastu surmanuhtluse kaotamiseks astutavatele sammudele; 2007. ja 2008. aasta detsembris oli Liibüa väheste riikide hulgas, kes hääletasid ÜRO Peaassambleel toetust leidnud resolutsioonide vastu, milles kutsuti üles kehtestama hukkamiste vastast ülemaailmset moratooriumi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Liibüa valitsus on olnud vastu surmanuhtluse kaotamiseks astutavatele sammudele; 2007. ja 2008. aasta detsembris oli Liibüa väheste riikide hulgas, kes hääletasid ÜRO Peaassambleel toetust leidnud resolutsioonide vastu, milles kutsuti üles kehtestama hukkamiste vastast ülemaailmset moratooriumi;

| C. | arvestades, et Liibüa valiti hiljuti ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeks, mis tähendab tema suuremat vastutust inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Liibüa valiti hiljuti ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeks, mis tähendab tema suuremat vastutust inimõiguste valdkonnas;

| D. | arvestades, et Cerene, Liibüa juhi Muammar al-Gaddafi poja Saif al-Islam al-Gaddafiga tihedalt seotud ajaleht andis teada, et 30. mail hukati Tripolis ja Benghazis pärast ettekavatsetud mõrvas süüdi mõistmist 18 inimest, kelle hulgas oli Tšaadi, Egiptuse ja Nigeeria kodanikke; arvestades, et Liibüa ametiasutused ei ole nende isikute nimesid avaldanud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Cerene, Liibüa juhi Muammar al-Gaddafi poja Saif al-Islam al-Gaddafiga tihedalt seotud ajaleht andis teada, et 30. mail hukati Tripolis ja Benghazis pärast ettekavatsetud mõrvas süüdi mõistmist 18 inimest, kelle hulgas oli Tšaadi, Egiptuse ja Nigeeria kodanikke; arvestades, et Liibüa ametiasutused ei ole nende isikute nimesid avaldanud;

| E. | arvestades, et püsib oht, et surmanuhtlust määratakse pärast kohtumenetlust, mis ei vasta rahvusvahelistele õiglase kohtumõistmise standarditele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et püsib oht, et surmanuhtlust määratakse pärast kohtumenetlust, mis ei vasta rahvusvahelistele õiglase kohtumõistmise standarditele;

| F. | arvestades, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, millega Liibüa on ühinenud, eeskätt selle artikli 6 lõige 2, kohustab osalisriike, kes ei ole surmanuhtlust kaotanud, kasutama seda ainult kõige raskemate kuritegude puhul; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, millega Liibüa on ühinenud, eeskätt selle artikli 6 lõige 2, kohustab osalisriike, kes ei ole surmanuhtlust kaotanud, kasutama seda ainult kõige raskemate kuritegude puhul;

| G. | arvestades, et Liibüa kohtud jätkavad surmanuhtluse määramist, eelkõige mõrvade ja uimastitega seotud kuritegude eest, kuid seda võib määrata ka paljude muude kuritegude eest, sealhulgas sõna- ja ühinemisvabaduse õiguse rahumeelse kasutamise eest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Liibüa kohtud jätkavad surmanuhtluse määramist, eelkõige mõrvade ja uimastitega seotud kuritegude eest, kuid seda võib määrata ka paljude muude kuritegude eest, sealhulgas sõna- ja ühinemisvabaduse õiguse rahumeelse kasutamise eest;

| H. | arvestades, et puudub ametlik statistika Liibüas aastas surma mõistetud inimeste ja hukkamiste kohta; arvestades, et eri allikate põhjal ootab Liibüas praegu surmaotsuse täideviimist üle 200 inimese, sealhulgas teiste riikide kodanikke; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et puudub ametlik statistika Liibüas aastas surma mõistetud inimeste ja hukkamiste kohta; arvestades, et eri allikate põhjal ootab Liibüas praegu surmaotsuse täideviimist üle 200 inimese, sealhulgas teiste riikide kodanikke;

| I. | arvestades, et välisriikide kodanikele ei võimaldata kohtumenetluse käigus sageli juurdepääsu oma konsulaaresindusele ning suulist või kirjalikku tõlget; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et välisriikide kodanikele ei võimaldata kohtumenetluse käigus sageli juurdepääsu oma konsulaaresindusele ning suulist või kirjalikku tõlget;

| J. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 19 lõikes 2 on sätestatud, et kedagi ei tohi tagasi saata, välja saata või välja anda riiki, kus teda tõsiselt ohustab surmanuhtlus, piinamine või muu ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 19 lõikes 2 on sätestatud, et kedagi ei tohi tagasi saata, välja saata või välja anda riiki, kus teda tõsiselt ohustab surmanuhtlus, piinamine või muu ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus;

| K. | arvestades, et alates Liibüale kehtestatud rahvusvaheliste sanktsioonide kaotamisest 2003. aastal on Euroopa Liit järkjärgult arendanud Liibüaga suhtlemise poliitikat ning alustas 2007. aasta lõpus läbirääkimisi raamlepingu üle; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et alates Liibüale kehtestatud rahvusvaheliste sanktsioonide kaotamisest 2003. aastal on Euroopa Liit järkjärgult arendanud Liibüaga suhtlemise poliitikat ning alustas 2007. aasta lõpus läbirääkimisi raamlepingu üle;

| L. | arvestades, et EL on seni pidanud Liibüaga mitteametlikku dialoogi ja terve rea konsultatsioone, et kirjutada alla raamlepingule, mis hõlmab ka rändeküsimusi; arvestades, et käimasolevate läbirääkimiste käigus on olnud kahe poole vahel seni vähemalt seitse läbirääkimisvooru, mis ei toonud olulist edasiminekut ega selget kohustust Liibüale järgida rahvusvahelisi inimõiguste konventsioone; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL on seni pidanud Liibüaga mitteametlikku dialoogi ja terve rea konsultatsioone, et kirjutada alla raamlepingule, mis hõlmab ka rändeküsimusi; arvestades, et käimasolevate läbirääkimiste käigus on olnud kahe poole vahel seni vähemalt seitse läbirääkimisvooru, mis ei toonud olulist edasiminekut ega selget kohustust Liibüale järgida rahvusvahelisi inimõiguste konventsioone;

| M. | arvestades, et peamine takistus ELi ja Liibüa vahelistes suhetes on edasimineku puudumine inimõiguste, põhivabaduste ja demokraatia alases dialoogis, eriti Genfi konventsiooni ratifitseerimata jätmine, aga ka Liibüa agressiivne välispoliitika eeskätt Euroopa riikide suhtes; arvestades, et puudub riiklik varjupaigasüsteem, mis võimaldaks pagulasi kontrollida ja registreerida ning neile pagulasseisundit anda, külastada kinnipidamisrajatisi ja anda meditsiinilist ja humanitaarabi, mida on teinud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et peamine takistus ELi ja Liibüa vahelistes suhetes on edasimineku puudumine inimõiguste, põhivabaduste ja demokraatia alases dialoogis, eriti Genfi konventsiooni ratifitseerimata jätmine, aga ka Liibüa agressiivne välispoliitika eeskätt Euroopa riikide suhtes; arvestades, et puudub riiklik varjupaigasüsteem, mis võimaldaks pagulasi kontrollida ja registreerida ning neile pagulasseisundit anda, külastada kinnipidamisrajatisi ja anda meditsiinilist ja humanitaarabi, mida on teinud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet;

| N. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on Liibüas registreeritud 9 000 pagulast, kellest enamik on palestiinlased, iraaklased, sudaanlased ja somaallased, kusjuures 3 700 neist, kellest enamik on Eritreast, taotlevad varjupaika; arvestades, et pagulasi varitseb pidev oht, et nad saadetakse välja päritolu- ja transiitriikidesse, ilma et seejuures järgitaks Genfi konventsiooni kriteeriume, asetades nad sellega tagakiusamise ja surmaohtu; arvestades, et on teatatud väärkohtlemise, piinamise ja tapmise juhtudest pagulaste kinnipidamiskohtades ning pagulaste jätmisest Liibüa ja teiste Aafrika riikide asustamata maa-aladel asuvatele piiridele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on Liibüas registreeritud 9 000 pagulast, kellest enamik on palestiinlased, iraaklased, sudaanlased ja somaallased, kusjuures 3 700 neist, kellest enamik on Eritreast, taotlevad varjupaika; arvestades, et pagulasi varitseb pidev oht, et nad saadetakse välja päritolu- ja transiitriikidesse, ilma et seejuures järgitaks Genfi konventsiooni kriteeriume, asetades nad sellega tagakiusamise ja surmaohtu; arvestades, et on teatatud väärkohtlemise, piinamise ja tapmise juhtudest pagulaste kinnipidamiskohtades ning pagulaste jätmisest Liibüa ja teiste Aafrika riikide asustamata maa-aladel asuvatele piiridele;

| O. | arvestades, et Liibüa ametivõimud andsid 8. juunil 2010. aastal käsu sulgeda 1991. aastast alates Tripolis asunud 26 töötajaga ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet, sest selle esindaja oli väidetavalt „tegelenud ebaseadusliku tegevusega”; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Liibüa ametivõimud andsid 8. juunil 2010. aastal käsu sulgeda 1991. aastast alates Tripolis asunud 26 töötajaga ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet, sest selle esindaja oli väidetavalt „tegelenud ebaseadusliku tegevusega”;

| P. | arvestades, et Liibüale, nagu teistele assotsieerumislepingule alla kirjutanud riikidele, on eraldatud riikliku näidisprogrammiga ajavahemikuks 2011–2013 60 miljonit eurot, et riik saaks pakkuda paremat arstiabi ja võidelda ebaseadusliku rändega, |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Liibüale, nagu teistele assotsieerumislepingule alla kirjutanud riikidele, on eraldatud riikliku näidisprogrammiga ajavahemikuks 2011–2013 60 miljonit eurot, et riik saaks pakkuda paremat arstiabi ja võidelda ebaseadusliku rändega,

| 1. | kinnitab veel kord oma pikaajalist vastuseisu surmanuhtlusele kõigil juhtudel ja kõigil asjaoludel; tuletab meelde ELi kindlalt võetud kohustust teha tööd surmanuhtluse kaotamise nimel kogu maailmas ja rõhutab taas, et surmanuhtluse kaotamine aitab tõsta inimväärikust ja edendada järkjärgult inimõigusi; |
| --- | --- |

1.

kinnitab veel kord oma pikaajalist vastuseisu surmanuhtlusele kõigil juhtudel ja kõigil asjaoludel; tuletab meelde ELi kindlalt võetud kohustust teha tööd surmanuhtluse kaotamise nimel kogu maailmas ja rõhutab taas, et surmanuhtluse kaotamine aitab tõsta inimväärikust ja edendada järkjärgult inimõigusi;

| 2. | mõistab sügavalt hukka 18 inimese hukkamise 30. mail 2010 ja avaldab kaastunnet ja solidaarsust hukkunute perekondadele; |
| --- | --- |

2.

mõistab sügavalt hukka 18 inimese hukkamise 30. mail 2010 ja avaldab kaastunnet ja solidaarsust hukkunute perekondadele;

| 3. | palub Liibüal avaldada 18 hukatud isiku nimed, sealhulgas välismaa kodanike nimed; |
| --- | --- |

3.

palub Liibüal avaldada 18 hukatud isiku nimed, sealhulgas välismaa kodanike nimed;

| 4. | kutsub Liibüa ametivõime üles tagama, et eelnimetatud sündmustega seoses kinni peetud isikutele tagataks vangistuse ajal rahvusvahelise õiguse kohaselt humaanne kohtlemine ja õiglane kohtupidamine, sealhulgas võimalus kasutada enda valitud advokaati, ning et lähtutaks süütuse presumptsioonist; |
| --- | --- |

4.

kutsub Liibüa ametivõime üles tagama, et eelnimetatud sündmustega seoses kinni peetud isikutele tagataks vangistuse ajal rahvusvahelise õiguse kohaselt humaanne kohtlemine ja õiglane kohtupidamine, sealhulgas võimalus kasutada enda valitud advokaati, ning et lähtutaks süütuse presumptsioonist;

| 5. | nõuab tungivalt, et Liibüa ametivõimud astuksid samme hukkamiste suhtes moratooriumi kehtestamiseks; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Liibüa ametivõimud astuksid samme hukkamiste suhtes moratooriumi kehtestamiseks;

| 6. | väljendab sügavat muret Liibüas asuva ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti sulgemise pärast; |
| --- | --- |

6.

väljendab sügavat muret Liibüas asuva ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti sulgemise pärast;

| 7. | nõuab tungivalt, et Liibüa ametivõimud ratifitseeriksid viivitamata Genfi pagulasseisundi konventsiooni ning lubaksid ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametil Liibüas oma tegevust jätkata ja toetaksid seda ning rajaksid riikliku varjupaigasüsteemi; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et Liibüa ametivõimud ratifitseeriksid viivitamata Genfi pagulasseisundi konventsiooni ning lubaksid ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametil Liibüas oma tegevust jätkata ja toetaksid seda ning rajaksid riikliku varjupaigasüsteemi;

| 8. | palub liikmesriikidel, kes saadavad koostöös Frontexiga (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur) Liibüasse välja pagulasi, lõpetada selline tegevus kohe, kui on tõsine oht, et asjaomase isiku suhtes võidakse kasutada surmanuhtlust, piinamist või muud ebainimlikku või alandavat kohtlemist või karistust; |
| --- | --- |

8.

palub liikmesriikidel, kes saadavad koostöös Frontexiga (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur) Liibüasse välja pagulasi, lõpetada selline tegevus kohe, kui on tõsine oht, et asjaomase isiku suhtes võidakse kasutada surmanuhtlust, piinamist või muud ebainimlikku või alandavat kohtlemist või karistust;

| 9. | palub komisjonil ja nõukogul võtta meetmeid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 265 ja artikli 218 lõike 10 alusel, kus on sätestatud, et „Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata ja täielikult kõigil menetluse etappidel” Liibüaga toimuvatest läbirääkimistest; kordab oma palvet saada täielikku teavet selle kohta, millised on komisjoni asjaomased läbirääkimisvolitused; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil ja nõukogul võtta meetmeid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 265 ja artikli 218 lõike 10 alusel, kus on sätestatud, et „Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata ja täielikult kõigil menetluse etappidel” Liibüaga toimuvatest läbirääkimistest; kordab oma palvet saada täielikku teavet selle kohta, millised on komisjoni asjaomased läbirääkimisvolitused;

| 10. | kinnitab, et igasuguse ELi ja Liibüa vahelise koostöö või lepingu tingimuseks peab olema see, kas Liibüa ratifitseerib ja rakendab Genfi pagulasseisundi konventsiooni ja muid tähtsamaid inimõiguste konventsioone ja protokolle; |
| --- | --- |

10.

kinnitab, et igasuguse ELi ja Liibüa vahelise koostöö või lepingu tingimuseks peab olema see, kas Liibüa ratifitseerib ja rakendab Genfi pagulasseisundi konventsiooni ja muid tähtsamaid inimõiguste konventsioone ja protokolle;

| 11. | tunneb heameelt asjaolu üle, et endise ülemkohtu esimehe dr Abdulraham Abu Tuta juhitav komisjon on alustanud karistusseadustiku reformi, ning loodab, et komisjon saab juba varsti esitada aruande; palub Liibüa ametivõimudel alustada vaba ja demokraatlikku avalikku arutelu surmanuhtluse teemal, eesmärgiga jõuda nende riikide hulka, kes pooldavad ülemaailmset surmanuhtluse kaotamist; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt asjaolu üle, et endise ülemkohtu esimehe dr Abdulraham Abu Tuta juhitav komisjon on alustanud karistusseadustiku reformi, ning loodab, et komisjon saab juba varsti esitada aruande; palub Liibüa ametivõimudel alustada vaba ja demokraatlikku avalikku arutelu surmanuhtluse teemal, eesmärgiga jõuda nende riikide hulka, kes pooldavad ülemaailmset surmanuhtluse kaotamist;

| 12. | väljendab heameelt Šveitsi kodaniku Max Goeldi vabastamise üle; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt Šveitsi kodaniku Max Goeldi vabastamise üle;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile, ÜRO Peaassambleele, ÜRO pagulaste ülemvolinikule ja Liibüa ametivõimudele. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile, ÜRO Peaassambleele, ÜRO pagulaste ülemvolinikule ja Liibüa ametivõimudele.

---

Kolmapäev, 23. juuni 2010

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/152 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/152

---

Kolmapäev, 23. juuni 2010Pedofiilide ja seksuaalahistajate vastane Euroopa kiirhoiatussüsteem

P7_TA(2010)0247

Euroopa Parlamendi 23. juuni 2010. aasta deklaratsioon pedofiilide ja seksuaalahistajate vastase Euroopa kiirhoiatussüsteemi loomise kohta

2011/C 236 E/28

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (1);

võttes arvesse komisjoni 22. mai 2007. aasta teatist pealkirjaga „Küberkuritegevuse vastase võitluse üldise poliitika kujundamine” (KOM(2007)0267);

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et oluline on tagada Interneti abil võimaliku virtuaalse demokraatia kõrge taseme säilimine, ilma et see ohustaks naisi ja lapsi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et oluline on tagada Interneti abil võimaliku virtuaalse demokraatia kõrge taseme säilimine, ilma et see ohustaks naisi ja lapsi;

| B. | arvestades siiski, et tehnoloogia pakutud võimaluste kuritarvitamine võib soodustada lapspornot ja seksuaalset ahistamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades siiski, et tehnoloogia pakutud võimaluste kuritarvitamine võib soodustada lapspornot ja seksuaalset ahistamist;

| C. | arvestades, et Internet pakub suurt tegevusvabadust ka pedofiilidele ja seksuaalahistajatele, käsitades neid ausate kodanikega võrdsetel alustel ja tehes nad ametiasutuste jaoks raskesti identifitseeritavaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Internet pakub suurt tegevusvabadust ka pedofiilidele ja seksuaalahistajatele, käsitades neid ausate kodanikega võrdsetel alustel ja tehes nad ametiasutuste jaoks raskesti identifitseeritavaks;

| 1. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma ülalnimetatud teatise järelmeetmeid; |
| --- | --- |

1.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma ülalnimetatud teatise järelmeetmeid;

| 2. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles rakendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/24/EÜ, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist (2) ja laiendama seda otsingumootoritele, et reageerida kiiresti ja tõhusalt lapspornole ja seksuaalsele ahistamisele Internetis; |
| --- | --- |

2.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles rakendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/24/EÜ, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist (2) ja laiendama seda otsingumootoritele, et reageerida kiiresti ja tõhusalt lapspornole ja seksuaalsele ahistamisele Internetis;

| 3. | kutsub liikmesriike üles looma lapsporno ja seksuaalse ahistamise vastu võitlemiseks ametiasutuste vahel kooskõlastatud Euroopa kiirhoiatussüsteemi, võttes eeskujuks juba toimiva toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriike üles looma lapsporno ja seksuaalse ahistamise vastu võitlemiseks ametiasutuste vahel kooskõlastatud Euroopa kiirhoiatussüsteemi, võttes eeskujuks juba toimiva toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (3) nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (3) nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0098.

(2)  ELT L 105, 13.4.2006, lk 54.

(3)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 23. juuni 2010. aasta protokolli lisas 1 (P7_PV(2010)06-23(ANN1)).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 15. juuni 2010

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/153 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/153

---

Teisipäev, 15. juuni 2010Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamine Lissaboni lepinguga

P7_TA(2010)0204

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta otsus parlamendi kodukorra kohandamise kohta Lissaboni lepinguga (2009/2062(REG))

2011/C 236 E/29

Euroopa Parlament,

võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit, mis sisaldab eelarvekomisjoni 31. märtsi 2009. aasta arvamuses esitatud muudatusettepanekuid (A7-0043/2009);

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta otsust parlamendi kodukorra kohandamise kohta Lissaboni lepinguga (1);

| 1. | otsustab teha kodukorras järgmised muudatused; |
| --- | --- |

1.

otsustab teha kodukorras järgmised muudatused;

| 2. | märgib, et need muudatused jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval; |
| --- | --- |

2.

märgib, et need muudatused jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

| KEHTIV TEKST | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 7 – lõige 2 |
| 2.   Vastutav komisjon teebettepaneku võtta vastu otsus, milles
  üksnes
  soovitatakse puutumatuse äravõtmise taotlus või eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlus rahuldada või tagasi lükata. | 2.   Vastutav komisjon teeb ettepaneku võtta vastu
  põhjendatud
  otsus, milles soovitatakse puutumatuse äravõtmise taotlus või eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlus rahuldada või tagasi lükata. |
| Muudatusettepanek 121 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 8 |
| Kui ei ole sätestatud teisiti, kehtestab
  Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse
  rakenduseeskirjad
  juhatus. | Euroopa Parlament võtab vastu
  Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse
  ja selle võimalikud muudatused vastutava komisjoni ettepaneku alusel. Artikli 138 lõiget 1 kohaldatakse vajalike muudatustega.
  Juhatus
  vastutab nende eeskirjade kohaldamise eest ja otsustab aastaeelarvest lähtudes rahastamise üle. |
| Muudatusettepanek 4 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 23 – lõige 2 ja lõige 2 a (uus) |
| 2.   Juhatus võtab vastu otsuseid
  parlamendiliikmeid ning
  parlamendi, selle sekretariaadi ja organite sisemist korraldust puudutavates rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes. | 2.   Juhatus võtab vastu otsuseid parlamendi, selle sekretariaadi ja organite sisemist korraldust puudutavates rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes.


  2 a.
     
  Juhatus võtab peasekretäri või fraktsiooni ettepanekul vastu otsuseid parlamendiliikmeid puudutavates rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes. |
| Muudatusettepanek 5 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 23 – lõige 11 a (uus) |
| | 11a.
     
  Juhatus nimetab kaks asepresidenti, kes vastutavad suhete korraldamise eest riikide parlamentidega.




  Nad annavad oma sellealasest tegevusest korrapäraselt aru esimeeste konverentsile.



  (Artikli 25 lõike 3 teine ja kolmas lause jäetakse välja) |
| Muudatusettepanek 86 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 24 – lõige 2 |
| 2.   Fraktsioonilise kuuluvuseta
  parlamendiliikmed määravad endi seast
  esimeeste konverentsi
  koosolekutele ühe
  hääleõiguseta
  parlamendiliikme. | 2.   
  Parlamendi president palub ühel
  fraktsioonilise kuuluvuseta
  parlamendiliikmel osaleda
  esimeeste konverentsi
  koosolekutel ilma
  hääleõiguseta. |
| Muudatusettepanek 117 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 37 a (uus) |
| | Artikkel 37 a


  Seadusandlike volituste delegeerimine



  1.
     
  Kui Euroopa Parlament vaatab läbi õigusakti ettepanekut, millega delegeeritakse Euroopa Komisjonile volitused vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, pöörab ta erilist tähelepanu delegeerimise eesmärkidele, sisule, ulatusele ja kestusele ning selle suhtes kehtivatele tingimustele.




  2.
     
  Kõnealuse valdkonna eest vastutav komisjon võib igal ajal küsida liidu õiguse tõlgendamise ja kohaldamise eest vastutava komisjoni arvamust.




  3.
     
  Liidu õiguse tõlgendamise ja kohaldamise eest vastutav komisjon võib ka omal algatusel tõstatada küsimusi seoses seadusandlike volituste delegeerimisega. Sellistel juhtudel teavitab ta nõuetekohaselt kõnealuse valdkonna eest vastutavat komisjoni. |
| Muudatusettepanek 10 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 56 – lõige 3 – teine lõik |
| Tagasisaatmise korral annab vastutav komisjon ettepaneku kohta parlamendile suuliselt või kirjalikult aru määratud aja jooksul, mis ei või ületada kahte kuud. | Tagasisaatmise korral teeb vastutav komisjon
  otsuse kasutatava menetluse kohta ja annab parlamendile
  ettepaneku kohta uuesti suuliselt või kirjalikult aru parlamendi määratud aja jooksul, mis ei või ületada kahte kuud. |
| Muudatusettepanek 113 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 74a – lõige 1 a (uus) |
| | 1 a.
     
  Kui Euroopa Parlamendiga konsulteeritakse Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 3 alusel aluslepingute muudatusettepanekute läbivaatamist pooldava Euroopa Ülemkogu otsuse ettepaneku küsimuses, edastatakse küsimus vastutavale komisjonile. Vastutav komisjon koostab raporti, mis sisaldab:








  — | resolutsiooni ettepanekut, milles öeldakse, kas Euroopa Parlament kiidab kavandatud otsuse heaks või lükkab selle tagasi, ning mis võib sisaldada ettepanekuid konvendile või liikmesriikide valitsuste esindajate konverentsile; |

KEHTIV TEKST

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 7 – lõige 2

2.   Vastutav komisjon teebettepaneku võtta vastu otsus, milles
  üksnes
  soovitatakse puutumatuse äravõtmise taotlus või eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlus rahuldada või tagasi lükata.

2.   Vastutav komisjon teeb ettepaneku võtta vastu
  põhjendatud
  otsus, milles soovitatakse puutumatuse äravõtmise taotlus või eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlus rahuldada või tagasi lükata.

Muudatusettepanek 121

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 8

Kui ei ole sätestatud teisiti, kehtestab
  Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse
  rakenduseeskirjad
  juhatus.

Euroopa Parlament võtab vastu
  Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse
  ja selle võimalikud muudatused vastutava komisjoni ettepaneku alusel. Artikli 138 lõiget 1 kohaldatakse vajalike muudatustega.
  Juhatus
  vastutab nende eeskirjade kohaldamise eest ja otsustab aastaeelarvest lähtudes rahastamise üle.

Muudatusettepanek 4

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 23 – lõige 2 ja lõige 2 a (uus)

2.   Juhatus võtab vastu otsuseid
  parlamendiliikmeid ning
  parlamendi, selle sekretariaadi ja organite sisemist korraldust puudutavates rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes.

2.   Juhatus võtab vastu otsuseid parlamendi, selle sekretariaadi ja organite sisemist korraldust puudutavates rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes.

2 a.
     
  Juhatus võtab peasekretäri või fraktsiooni ettepanekul vastu otsuseid parlamendiliikmeid puudutavates rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes.

Muudatusettepanek 5

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 23 – lõige 11 a (uus)

11a.
     
  Juhatus nimetab kaks asepresidenti, kes vastutavad suhete korraldamise eest riikide parlamentidega.

Nad annavad oma sellealasest tegevusest korrapäraselt aru esimeeste konverentsile.

(Artikli 25 lõike 3 teine ja kolmas lause jäetakse välja)

Muudatusettepanek 86

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 24 – lõige 2

2.   Fraktsioonilise kuuluvuseta
  parlamendiliikmed määravad endi seast
  esimeeste konverentsi
  koosolekutele ühe
  hääleõiguseta
  parlamendiliikme.

2.   
  Parlamendi president palub ühel
  fraktsioonilise kuuluvuseta
  parlamendiliikmel osaleda
  esimeeste konverentsi
  koosolekutel ilma
  hääleõiguseta.

Muudatusettepanek 117

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 37 a (uus)

Artikkel 37 a

Seadusandlike volituste delegeerimine

1.
     
  Kui Euroopa Parlament vaatab läbi õigusakti ettepanekut, millega delegeeritakse Euroopa Komisjonile volitused vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, pöörab ta erilist tähelepanu delegeerimise eesmärkidele, sisule, ulatusele ja kestusele ning selle suhtes kehtivatele tingimustele.

2.
     
  Kõnealuse valdkonna eest vastutav komisjon võib igal ajal küsida liidu õiguse tõlgendamise ja kohaldamise eest vastutava komisjoni arvamust.

3.
     
  Liidu õiguse tõlgendamise ja kohaldamise eest vastutav komisjon võib ka omal algatusel tõstatada küsimusi seoses seadusandlike volituste delegeerimisega. Sellistel juhtudel teavitab ta nõuetekohaselt kõnealuse valdkonna eest vastutavat komisjoni.

Muudatusettepanek 10

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 56 – lõige 3 – teine lõik

Tagasisaatmise korral annab vastutav komisjon ettepaneku kohta parlamendile suuliselt või kirjalikult aru määratud aja jooksul, mis ei või ületada kahte kuud.

Tagasisaatmise korral teeb vastutav komisjon
  otsuse kasutatava menetluse kohta ja annab parlamendile
  ettepaneku kohta uuesti suuliselt või kirjalikult aru parlamendi määratud aja jooksul, mis ei või ületada kahte kuud.

Muudatusettepanek 113

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 74a – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Kui Euroopa Parlamendiga konsulteeritakse Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 3 alusel aluslepingute muudatusettepanekute läbivaatamist pooldava Euroopa Ülemkogu otsuse ettepaneku küsimuses, edastatakse küsimus vastutavale komisjonile. Vastutav komisjon koostab raporti, mis sisaldab:

—

resolutsiooni ettepanekut, milles öeldakse, kas Euroopa Parlament kiidab kavandatud otsuse heaks või lükkab selle tagasi, ning mis võib sisaldada ettepanekuid konvendile või liikmesriikide valitsuste esindajate konverentsile;

| — | vajaduse korral seletuskirja. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral seletuskirja.

Muudatusettepanek 114

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 74b – lõik 1 a (uus)

1 a.
     
  Kui Euroopa Parlamendiga konsulteeritakse Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 6 alusel Euroopa Ülemkogu otsuse ettepaneku küsimuses, millega muudetakse Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmandat osa, kohaldatakse artikli 74a lõiget 1a vajalike muudatustega. Sellisel juhul võib resolutsiooni ettepanek sisaldada ainult Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa sätete muudatusettepanekuid.

Muudatusettepanek 118

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 96

1.   Kui parlamendiga konsulteeritakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 36, edastatakse küsimus vastutavale komisjonile, kes võib kodukorra artikli 97 alusel anda soovitusi.

1.   Kui parlamendiga konsulteeritakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 36, edastatakse küsimus vastutavale komisjonile, kes võib kodukorra artikli 97 alusel anda soovitusi.

2.   Asjaomased parlamendikomisjonid püüavad tagada, et Euroopa Komisjoni asepresidendi ja ühtlasi liidu välissuhete ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja
  , nõukogu ja Euroopa Komisjon annaksid
  neile regulaarselt ja õigeaegselt teavet liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika arengu ning rakendamise kohta, kulutustega seotud otsuste vastuvõtmise korral kõigi kavandatavate kulutuste kohta ning muude finantsküsimuste kohta, mis on seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamisega.
  Euroopa Komisjoni, nõukogu või
  Euroopa Komisjoni asepresidendi/kõrge esindaja taotlusel võib vastutav komisjon erandkorras võtta vastu otsuse kuulutada oma koosolek kinniseks.

2.   Asjaomased parlamendikomisjonid püüavad tagada, et Euroopa Komisjoni asepresident ning liidu välissuhete ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja
  annaks
  neile regulaarselt ja õigeaegselt teavet liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika arengu ning rakendamise kohta, kulutustega seotud otsuste vastuvõtmise korral kõigi kavandatavate kulutuste kohta ning muude finantsküsimuste kohta, mis on seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamisega. Euroopa Komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja taotlusel võib vastutav komisjon erandkorras võtta vastu otsuse kuulutada oma koosolek kinniseks.

3.   Kaks korda aastas korraldatakse arutelu Euroopa Komisjoni asepresidendi/kõrge esindaja esitatud konsultatsioonidokumendi üle, mis käsitleb ühise välis- ja julgeolekupoliitika, sealhulgas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiaspekte ja -valikuid, samuti nende finantsmõju liidu eelarvele. Kohaldatakse artiklis 110 sätestatud menetlust.

3.   Kaks korda aastas korraldatakse arutelu Euroopa Komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja esitatud konsultatsioonidokumendi üle, mis käsitleb ühise välis- ja julgeolekupoliitika, sealhulgas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiaspekte ja -valikuid, samuti nende finantsmõju liidu eelarvele. Kohaldatakse artiklis 110 sätestatud menetlust.

(Vt ka tõlgendust artiklis 121.)

(Vt ka tõlgendust artiklis 121.)

4.   
  Nõukogu, Euroopa Komisjon ja/või
  Euroopa Komisjoni asepresident/kõrge esindaja kutsutakse osalema igale täiskogu arutelule, millel käsitletakse välis-, julgeoleku- või kaitsepoliitika küsimusi.

4.   Euroopa Komisjoni asepresident ja kõrge esindaja kutsutakse osalema igale täiskogu arutelule, millel käsitletakse välis-, julgeoleku- või kaitsepoliitika küsimusi.

Muudatusettepanek 116

Euroopa Parlamendi kodukord

IV osa – 3. peatükk – pealkiri

Muudatusettepanek 107

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 116

1.
     Igal osaistungjärgul peetakse nõukogu ja Euroopa Komisjoni osavõtul infotund, mille toimumise aja määrab kindlaks parlament esimeeste konverentsi ettepanekul.
  Lisaks võib Euroopa Komisjoni presidendile ja liikmetele küsimuste esitamiseks ette näha eraldi aja.

1.   Igal osaistungjärgul peetakse nõukogu ja Euroopa Komisjoni osavõtul infotund, mille toimumise aja määrab kindlaks parlament esimeeste konverentsi ettepanekul.

2.   Ükski parlamendiliige ei tohi ühel osaistungjärgul esitada nõukogule ega Euroopa Komisjonile üle ühe küsimuse.

2.   Ükski parlamendiliige ei tohi ühel osaistungjärgul esitada nõukogule ega Euroopa Komisjonile üle ühe küsimuse.

3.   Küsimused tuleb esitada kirjalikult presidendile, kes otsustab, kas need on vastuvõetavad ja millises järjekorras need tuleb esitada. Otsusest teatakse viivitamatult küsimuse esitajale.

3.   Küsimused tuleb esitada kirjalikult presidendile, kes otsustab, kas need on vastuvõetavad ja millises järjekorras need esitatakse. Otsusest teatatakse viivitamatult küsimuse esitajale.

4.   Infotunni läbiviimise kord on kindlaks määratud kodukorra lisas sätestatud suunistes.

4.   Infotunni läbiviimise kord on kindlaks määratud kodukorra lisas sätestatud suunistes.

5.
     
  Kooskõlas esimeeste konverentsi suunistega võib korraldada eraldi infotunni Euroopa Komisjoni presidendiga, Euroopa Komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga ning eurorühma esimehega.

(II lisa punkt 15 (Infotunni ülesehitus) jäetakse välja.)

Muudatusettepanek 108

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 117 – pealkiri ja lõige 1

Kirjalikult vastatavad küsimused
  nõukogule ja Euroopa Komisjonile

Kirjalikult vastatavad küsimused

1.   Iga parlamendiliige võib kooskõlas kodukorra lisas sätestatud suunistega esitada nõukogule
  või
  Euroopa Komisjonile kirjalikult vastatavaid küsimusi. Küsimuste sisu eest vastutavad ainuüksi nende esitajad.

1.   Iga parlamendiliige võib kooskõlas kodukorra lisas sätestatud suunistega esitada
  Euroopa Ülemkogu eesistujale,
  nõukogule, Euroopa Komisjonile
  või Euroopa Komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale
  kirjalikult vastatavaid küsimusi. Küsimuste sisu eest vastutavad ainuüksi nende esitajad.

Muudatusettepanek 115

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 117 – lõige 2

2.   Küsimused tuleb esitada kirjalikult presidendile, kes edastab need
  asjaomasele institutsioonile. Kui küsimuse vastuvõetavuse suhtes on kahtlusi, teeb otsuse president. Tema otsus tehakse teatavaks küsimuse esitajale.

2.   Küsimused tuleb esitada kirjalikult presidendile, kes edastab need
  adressaatidele
  . Kui küsimuse vastuvõetavuse suhtes on kahtlusi, teeb otsuse president. Tema otsus tehakse teatavaks küsimuse esitajale.

(Horisontaalne muudatus: sõnad „asjaomasele institutsioonile” asendatakse kodukorra artikli 117 lõigetes 2 ja 4 ning III lisa punktis 3 sõnaga „adressaatidele”; sõnad „asjaomase institutsiooni” asendatakse III lisa punktis 1 sõnaga „adressaatide”.)

Muudatusettepanek 110

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 130 – lõiked 1 a, 1 b ja 1 c (uued)

1 a.
     
  Parlamentidevahelise koostöö tulemusliku ja regulaarse korralduse ja edendamise üle liidus vastavalt riikide parlamentide rolli Euroopa Liidus käsitleva protokolli artiklile 9 peetakse läbirääkimisi esimeeste konverentsilt saadud volituste alusel pärast komisjonide esimeeste konverentsiga konsulteerimist.

Euroopa Parlament kiidab kõik selliseid küsimusi käsitlevad kokkulepped heaks kodukorra artiklis 127 osutatud korras.

1 b.
     
  Parlamendikomisjon võib alustada dialoogi otse riikide parlamentidega komisjonide tasandil selleks eraldatud eelarveassigneeringute piires. See võib hõlmata seadusandlikule tegevusele eelnevat ja järgnevat koostööd sobivas vormis.

1 c.
     
  Liidu tasandi õigusloomemenetlust käsitlev dokument, mille riigi parlament on ametlikult saatnud Euroopa Parlamendile, edastatakse dokumendis käsitletava teema eest vastutavale komisjonile.

Muudatusettepanek 112

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 131

1.   Presidendi ettepanekul nimetab esimeeste konverents parlamendi delegatsiooni COSACi juurde ja võib anda delegatsioonile konkreetsed tegutsemisvolitused. Delegatsiooni
  juhib üks asepresidentidest, kes vastutab suhete eest riikide parlamentidega.

1.   Presidendi ettepanekul nimetab esimeeste konverents parlamendi delegatsiooni COSACi juurde ja võib anda delegatsioonile tegutsemisvolitused. Delegatsiooni
  juhivad Euroopa Parlamendi asepresident, kes vastutab suhete eest riikide parlamentidega,
  ja institutsiooniliste küsimuste eest vastutava komisjoni esimees.

2.   Delegatsiooni teised liikmed valitakse COSACi koosolekul arutusele tulevatest teemadest lähtuvalt
  , võttes arvesse poliitiliste jõudude esindatust parlamendis. Pärast iga koosolekut esitab delegatsioon aruande.

2.   Delegatsiooni teised liikmed valitakse COSACi koosolekul arutusele tulevatest teemadest lähtuvalt
  nii, et võimaluse korral on liikmeteks nende teemade eest vastutavate komisjonide esindajad. Pärast iga koosolekut esitab delegatsioon aruande.

3.
     
  Võetakse arvesse poliitiliste jõudude esindatust parlamendis.

Muudatusettepanek 66

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 191 – lõige 1

1.   Esimesel komisjoni koosolekul, mis järgneb artikli 186 alusel toimuvale komisjoni liikmete valimisele, valib komisjon juhatuse, millesse kuulub
  esimees ning üks, kaks või kolm aseesimeest, kes valitakse eraldi hääletusvoorudes.

1.   Esimesel komisjoni koosolekul, mis järgneb artikli 186 alusel toimuvale komisjoni liikmete valimisele, valib komisjon juhatuse, kuhu kuuluvad
  esimees ja aseesimehed
  , kes valitakse eraldi hääletusvoorudes.
  Valitavate aseesimeeste arvu määrab parlament kindlaks esimeeste konverentsi ettepaneku alusel.

Muudatusettepanek 109

Euroopa Parlamendi kodukord

III lisa – punkt 1 – taane -1 (uus)

| — | peavad selgelt ära näitama adressaadi, kellele need tavapäraste institutsioonidevaheliste kanalite kaudu tuleb edastada; |
| --- | --- |

—

peavad selgelt ära näitama adressaadi, kellele need tavapäraste institutsioonidevaheliste kanalite kaudu tuleb edastada;

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0088.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/159 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/159

---

Teisipäev, 15. juuni 2010Ettepanek võtta vastu otsus CARIFORUMi–EÜ parlamentaarse komitee loomise ja arvulise koosseisu kohta

P7_TA(2010)0211

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta otsus CARIFORUMi–ELi parlamentaarses komisjonis osaleva delegatsiooni moodustamise ja selle liikmete arvu kohta

2011/C 236 E/30

Euroopa Parlament,

võttes arvesse CARIFORUMi–ELi parlamentaarse komisjoni 29. detsembri 2008. aasta moodustamisakti;

võttes arvesse kodukorra artiklit 198,

| 1. | otsustab moodustada delegatsiooni CARIFORUMi–ELi parlamentaarses komisjonis; |
| --- | --- |

1.

otsustab moodustada delegatsiooni CARIFORUMi–ELi parlamentaarses komisjonis;

| 2. | määrab delegatsiooni liikmete arvuks 15 täisliiget; |
| --- | --- |

2.

määrab delegatsiooni liikmete arvuks 15 täisliiget;

| 3. | otsustab, et üheksa liiget on rahvusvahelise kaubanduse komisjonist ja kuus liiget arengukomisjonist; |
| --- | --- |

3.

otsustab, et üheksa liiget on rahvusvahelise kaubanduse komisjonist ja kuus liiget arengukomisjonist;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/160 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/160

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010Otsus 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjoni loomise ja koosseisu kohta

P7_TA(2010)0225

Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta otsus 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjoni loomise, selle volituste, koosseisu ja ametiaja kohta

2011/C 236 E/31

Euroopa Parlament,

võttes arvesse esimeeste konverentsi 22. aprilli ning 12. ja 20. mai 2010. aasta otsuseid, milles tehakse ettepanek luua erikomisjon, mis tegeleks pärast 2013. aastat Euroopa Liidu ees seisvate poliitiliste väljakutsete ja kasutada olevate eelarvevahenditega;

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõiget 5, milles on sätestatud, et kogu finantsraamistiku vastuvõtmise menetluse jooksul võtavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kõik vajalikud meetmed asjaomase vastuvõtmise hõlbustamiseks;

võttes arvesse vajadust koguda ja kooskõlastada erinevate asjaomaste komisjonide seisukohti ning kehtestada eelarvekomisjoni mandaat läbirääkimisteks nõukoguga, mille eesmärk on vastu võtta uut mitmeaastast finantsraamistikku sisaldav määrus ja võimaluse korral ka määratleda institutsioonidevahelise kokkuleppega kindlaks määratavad toetusmeetmed;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjoni tehtud tööd ning vajadust selle komisjoni töö jätkamiseks, eriti seoses säästva ja kvalitatiivse majanduskasvu ning pikaajaliste investeeringute toetamisega, et võidelda kriisi pikaajaliste tagajärgedega;

võttes arvesse kodukorra artiklit 184,

| 1. | otsustab luua erikomisjoni järgmiste volitustega:






  a) | määrata kindlaks Euroopa Parlamendi poliitilised prioriteedid mitmeaastaseks finantsraamistikuks pärast 2013. aastat nii õigusloome kui ka eelarve seisukohalt; |
| --- | --- | --- |

1.

otsustab luua erikomisjoni järgmiste volitustega:

a)

määrata kindlaks Euroopa Parlamendi poliitilised prioriteedid mitmeaastaseks finantsraamistikuks pärast 2013. aastat nii õigusloome kui ka eelarve seisukohalt;

| b) | hinnata rahalisi vahendeid, mis on Euroopa Liidule vajalikud oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika teostamiseks 1. jaanuaril 2014 algaval ajavahemikul; |
| --- | --- |

b)

hinnata rahalisi vahendeid, mis on Euroopa Liidule vajalikud oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika teostamiseks 1. jaanuaril 2014 algaval ajavahemikul;

| c) | määrata kindlaks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kestus; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kestus;

| d) | teha kooskõlas nende prioriteetide ja eesmärkidega ettepanek järgmise mitmeaastase finantsraamistiku struktuuri kohta, tuues välja liidu tegevuse põhivaldkonnad; |
| --- | --- |

d)

teha kooskõlas nende prioriteetide ja eesmärkidega ettepanek järgmise mitmeaastase finantsraamistiku struktuuri kohta, tuues välja liidu tegevuse põhivaldkonnad;

| e) | anda suunised eraldiste soovituslikuks jaotuseks mitmeaastase finantsraamistiku erinevate kulurubriikide vahel kooskõlas poliitiliste prioriteetide ning kavandatava struktuuriga; |
| --- | --- |

e)

anda suunised eraldiste soovituslikuks jaotuseks mitmeaastase finantsraamistiku erinevate kulurubriikide vahel kooskõlas poliitiliste prioriteetide ning kavandatava struktuuriga;

| f) | määrata kindlaks seos ELi eelarve rahastamissüsteemi reformi ja kulutuste läbivaatamise vahel, et anda eelarvekomisjonile tugev alus läbirääkimisteks uue mitmeaastase finantsraamistiku üle; |
| --- | --- |

f)

määrata kindlaks seos ELi eelarve rahastamissüsteemi reformi ja kulutuste läbivaatamise vahel, et anda eelarvekomisjonile tugev alus läbirääkimisteks uue mitmeaastase finantsraamistiku üle;

| 2. | otsustab luua erikomisjoni ametiajaga 12 kuuks alates 1. juulist 2010, eesmärgiga esitada Euroopa Parlamendile raport järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks koos arvnäitajatega enne komisjoni ettepanekut, mis on kavandatud juuliks 2011; |
| --- | --- |

2.

otsustab luua erikomisjoni ametiajaga 12 kuuks alates 1. juulist 2010, eesmärgiga esitada Euroopa Parlamendile raport järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks koos arvnäitajatega enne komisjoni ettepanekut, mis on kavandatud juuliks 2011;

| 3. | meenutab, et vastavalt kodukorra VII lisale tegelevad spetsiifiliste õigusloome- ja eelarvealaste ettepanekutega pädevad komisjonid; |
| --- | --- |

3.

meenutab, et vastavalt kodukorra VII lisale tegelevad spetsiifiliste õigusloome- ja eelarvealaste ettepanekutega pädevad komisjonid;

| 4. | otsustab määrata erikomisjoni suuruseks 50 liiget. |
| --- | --- |

4.

otsustab määrata erikomisjoni suuruseks 50 liiget.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 15. juuni 2010

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/161 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/161

---

Teisipäev, 15. juuni 2010Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: ES / Comunidad Valenciana

P7_TA(2010)0197

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (KOM(2010)0216 – C7-0115/2010 – 2010/2066(BUD))

2011/C 236 E/32

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0216 – C7-0115/2010);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2);

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0180/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid täiendava abi andmiseks töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ning selleks, et aidata neil uuesti tööturule integreeruda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid täiendava abi andmiseks töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ning selleks, et aidata neil uuesti tööturule integreeruda;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rakendusala laiendati alates 1. maist 2009 esitatud taotlustele, et toetada ka ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel koondatud töötajaid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rakendusala laiendati alates 1. maist 2009 esitatud taotlustele, et toetada ka ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel koondatud töötajaid;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadav vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadav vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Hispaania taotles abi seoses 2 425 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 23 (muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine) alla kuuluvas 181 ettevõttes, mis tegutsevad Hispaania NUTS II piirkonnas (Comunidad Valenciana) (3); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Hispaania taotles abi seoses 2 425 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 23 (muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine) alla kuuluvas 181 ettevõttes, mis tegutsevad Hispaania NUTS II piirkonnas (Comunidad Valenciana) (3);

| E. | arvestades, et taotlus vastab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord Globaliseerumisega Kohenemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, millega antakse ühekordseid ja ajaliselt piiratud individuaalseid toetusi eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab rolli, mis võib olla Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondil koondatud töötajate uuesti tööturule integreerimisel; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord Globaliseerumisega Kohenemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, millega antakse ühekordseid ja ajaliselt piiratud individuaalseid toetusi eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab rolli, mis võib olla Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondil koondatud töötajate uuesti tööturule integreerimisel;

| 3. | rõhutab, et vastavalt Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate uuesti tööturule naasmist; rõhutab, et fondi toetus ei asenda meetmeid, mida ettevõtted peavad võtma siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt, ega ettevõtete või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate uuesti tööturule naasmist; rõhutab, et fondi toetus ei asenda meetmeid, mida ettevõtted peavad võtma siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt, ega ettevõtete või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist komisjonile esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist komisjonile esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes;

| 5. | tuletab komisjonile seoses Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmisega meelde, et maksete assigneeringuid ei tohi järjekindlalt ümber paigutada Euroopa Sotsiaalfondist, sest Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad; |
| --- | --- |

5.

tuletab komisjonile seoses Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmisega meelde, et maksete assigneeringuid ei tohi järjekindlalt ümber paigutada Euroopa Sotsiaalfondist, sest Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad;

| 6. | tuletab meelde, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus;

| 7. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue ülesehituse üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue ülesehituse üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele;

| 8. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

8.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  EGF/2009/014 ES/Comunidad Valenciana.

---

Teisipäev, 15. juuni 2010LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud maailmakaubanduse globaliseerumisest tingitud struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud maailmakaubanduse globaliseerumisest tingitud struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel koondatud töötajatele. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel koondatud töötajatele.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | 2. septembril 2009 esitas Hispaania taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 23 (muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine) alla kuuluvas 181 ettevõttes, mis tegutsevad Hispaania NUTS II piirkonnas (Comunidad Valenciana (ES52)), täiendades seda kuni 22. veebruarini 2010 lisateabega. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku eraldada 6 598 735 eurot. |
| --- | --- |

(4)

2. septembril 2009 esitas Hispaania taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 23 (muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine) alla kuuluvas 181 ettevõttes, mis tegutsevad Hispaania NUTS II piirkonnas (Comunidad Valenciana (ES52)), täiendades seda kuni 22. veebruarini 2010 lisateabega. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku eraldada 6 598 735 eurot.

| (5) | Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Hispaania rahalise taotluse rahuldamiseks, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Hispaania rahalise taotluse rahuldamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 6 598 735 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/164 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/164

---

Teisipäev, 15. juuni 2010Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Iirimaa / Waterford Crystal

P7_TA(2010)0198

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (KOM(2010)0196 – C7-0116/2010 – 2010/2067(BUD))

2011/C 236 E/33

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0196 – C7-0116/2010);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2);

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0181/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid täiendava abi andmiseks töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ning selleks, et aidata neil uuesti tööturule integreeruda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid täiendava abi andmiseks töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ning selleks, et aidata neil uuesti tööturule integreeruda;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel koondatud töötajatele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel koondatud töötajatele;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadav vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadav vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Iirimaa taotles abi seoses töötajate koondamisega kristallitootmisega tegelevas ettevõttes Waterford Crystal ja selle kolme tarnija (Thomas Fennell Engineering Ltd, RPS Engineering Services, Abbey Electric) juures (3); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Iirimaa taotles abi seoses töötajate koondamisega kristallitootmisega tegelevas ettevõttes Waterford Crystal ja selle kolme tarnija (Thomas Fennell Engineering Ltd, RPS Engineering Services, Abbey Electric) juures (3);

| E. | arvestades, et taotlus vastab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitlevas määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitlevas määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord Globaliseerumisega Kohenemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, millega antakse ühekordseid ja ajaliselt piiratud individuaalseid toetusi eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab rolli, mis võib olla Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondil koondatud töötajate uuesti tööturule integreerimisel; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord Globaliseerumisega Kohenemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, millega antakse ühekordseid ja ajaliselt piiratud individuaalseid toetusi eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab rolli, mis võib olla Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondil koondatud töötajate uuesti tööturule integreerimisel;

| 3. | rõhutab, et vastavalt Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate uuesti tööturule naasmist; rõhutab, et fondi toetus ei asenda meetmeid, mida ettevõtted peavad võtma siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt, ega ettevõtete või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate uuesti tööturule naasmist; rõhutab, et fondi toetus ei asenda meetmeid, mida ettevõtted peavad võtma siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt, ega ettevõtete või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab komisjonile oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab komisjonile oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes;

| 5. | tuletab seoses Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmisega komisjonile meelde, et maksete assigneeringuid ei tohi järjekindlalt ümber paigutada Euroopa Sotsiaalfondist, sest Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond loodi eraldi instrumendina, millel on omad eesmärgid ja tähtajad; |
| --- | --- |

5.

tuletab seoses Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmisega komisjonile meelde, et maksete assigneeringuid ei tohi järjekindlalt ümber paigutada Euroopa Sotsiaalfondist, sest Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond loodi eraldi instrumendina, millel on omad eesmärgid ja tähtajad;

| 6. | tuletab meelde, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus;

| 7. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue ülesehituse üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid, mis vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue ülesehituse üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid, mis vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele;

| 8. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

8.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  EGF/2009/012 IE/Waterford Crystal.

---

Teisipäev, 15. juuni 2010LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud globaliseerumisest tingitud maailmakaubanduse struktuurimuutuste tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud globaliseerumisest tingitud maailmakaubanduse struktuurimuutuste tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel koondatud töötajatele. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel koondatud töötajatele.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | Iirimaa esitas 7. augustil 2009 taotluse fondi kasutuselevõtuks seoses koondamistega ettevõttes Waterford Crystal ning kolme tema tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures, täiendades seda lisateabega 3. novembrini 2009. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 2 570 853 euro suurune summa. |
| --- | --- |

(4)

Iirimaa esitas 7. augustil 2009 taotluse fondi kasutuselevõtuks seoses koondamistega ettevõttes Waterford Crystal ning kolme tema tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures, täiendades seda lisateabega 3. novembrini 2009. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 2 570 853 euro suurune summa.

| (5) | Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid ning anda Iirimaa taotluse põhjal rahalist toetust, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid ning anda Iirimaa taotluse põhjal rahalist toetust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 2 570 853 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/167 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/167

---

Teisipäev, 15. juuni 2010Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: ES/Castilla-La Mancha

P7_TA(2010)0199

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (KOM(2010)0205 – C7-0117/2010 – 2010/2068(BUD))

2011/C 236 E/34

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0205 – C7-0117/2010);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2);

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0179/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid täiendava abi andmiseks töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ning selleks, et aidata neil uuesti tööturule integreeruda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid täiendava abi andmiseks töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ning selleks, et aidata neil uuesti tööturule integreeruda;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotlustele, et toetada ka ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel koondatud töötajaid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotlustele, et toetada ka ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel koondatud töötajaid;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadav vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadav vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Hispaania taotles abi seoses 585 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 16 (puidutöötlemine ning puit- ja korktoodete tootmine, v.a mööbel, ning õlest ja punumismaterjalist toodete tootmine) alla kuuluvas 36 ettevõttes, mis tegutsevad Hispaania NUTS II piirkonnas Castilla-La Mancha (3); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Hispaania taotles abi seoses 585 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 16 (puidutöötlemine ning puit- ja korktoodete tootmine, v.a mööbel, ning õlest ja punumismaterjalist toodete tootmine) alla kuuluvas 36 ettevõttes, mis tegutsevad Hispaania NUTS II piirkonnas Castilla-La Mancha (3);

| E. | arvestades, et taotlus vastab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitlevas määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitlevas määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord Globaliseerumisega Kohenemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, millega antakse ühekordseid ja ajaliselt piiratud individuaalseid toetusi eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab rolli, mis võib olla Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondil koondatud töötajate uuesti tööturule integreerimisel; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord Globaliseerumisega Kohenemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, millega antakse ühekordseid ja ajaliselt piiratud individuaalseid toetusi eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab rolli, mis võib olla Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondil koondatud töötajate uuesti tööturule integreerimisel;

| 3. | rõhutab, et vastavalt Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitleva määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate uuesti tööturule naasmist; rõhutab, et fondi toetus ei asenda meetmeid, mida ettevõtted peavad võtma siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt, ega ettevõtete või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitleva määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate uuesti tööturule naasmist; rõhutab, et fondi toetus ei asenda meetmeid, mida ettevõtted peavad võtma siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt, ega ettevõtete või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab komisjonile oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruandes; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab komisjonile oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruandes;

| 5. | tuletab seoses Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmisega komisjonile meelde, et maksete assigneeringuid ei paigutataks järjekindlalt ümber Euroopa Sotsiaalfondist, sest Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad; |
| --- | --- |

5.

tuletab seoses Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmisega komisjonile meelde, et maksete assigneeringuid ei paigutataks järjekindlalt ümber Euroopa Sotsiaalfondist, sest Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad;

| 6. | tuletab meelde, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus;

| 7. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue ülesehituse üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue ülesehituse üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele;

| 8. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

8.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  EGF/2009/020 ES/Castilla-La Mancha.

---

Teisipäev, 15. juuni 2010LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud maailmakaubanduse globaliseerumisest tingitud struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud maailmakaubanduse globaliseerumisest tingitud struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel koondatud töötajatele. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel koondatud töötajatele.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | 9. oktoobril 2009 esitas Hispaania taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 16 (puidutöötlemine ning puit- ja korktoodete tootmine, v.a mööbel, ning õlest ja punumismaterjalist toodete tootmine) alla kuuluva valdkonna 36 ettevõttes, mis kõik asuvad Hispaania samas NUTS II tasandi piirkonnas (Castilla-La Mancha (ES42)), täiendades seda kuni 22. veebruarini 2010 lisateabega. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 1 950 000 euro suurune summa. |
| --- | --- |

(4)

9. oktoobril 2009 esitas Hispaania taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 16 (puidutöötlemine ning puit- ja korktoodete tootmine, v.a mööbel, ning õlest ja punumismaterjalist toodete tootmine) alla kuuluva valdkonna 36 ettevõttes, mis kõik asuvad Hispaania samas NUTS II tasandi piirkonnas (Castilla-La Mancha (ES42)), täiendades seda kuni 22. veebruarini 2010 lisateabega. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 1 950 000 euro suurune summa.

| (5) | Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Hispaania rahalise taotluse rahuldamiseks, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Hispaania rahalise taotluse rahuldamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 1 950 000 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/170 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/170

---

Teisipäev, 15. juuni 2010Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: tehniline abi komisjoni algatusel

P7_TA(2010)0200

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta 17. mail 2006 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 28 (KOM(2010)0182 – C7-0099/2010 – 2010/2060(BUD))

2011/C 236 E/35

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0182 – C7-0099/2010);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2);

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0178/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud vastavad õiguslikud ja eelarvealased instrumendid, et aidata töötajatel, kes kannatavad kaubanduses toimunud koondamiste ning majandus- ja finantskriisi tagajärgede tõttu, uuesti tööturule integreeruda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud vastavad õiguslikud ja eelarvealased instrumendid, et aidata töötajatel, kes kannatavad kaubanduses toimunud koondamiste ning majandus- ja finantskriisi tagajärgede tõttu, uuesti tööturule integreeruda;

| B. | arvestades, et komisjon on kohustatud rakendama fondi vastavalt finantsmäärusega (3) kehtestatud üldeeskirjadele ja sellisel moel eelarve täitmisele kohaldatavatele rakenduseeskirjadele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon on kohustatud rakendama fondi vastavalt finantsmäärusega (3) kehtestatud üldeeskirjadele ja sellisel moel eelarve täitmisele kohaldatavatele rakenduseeskirjadele;

| C. | arvestades, et kõnealuse määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada konkreetsel aastal Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahenditest maksimaalselt 0,35 % tehnilise abi, st Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi määruse rakendamiseks vajalike järelevalve-, haldus- ja tehnilise toe, auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks, sh liikmesriikidele teabe ja suuniste andmiseks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutamise, järelevalve ja hindamise kohta ning teabe andmiseks Euroopa ja liikmesriikide sotsiaalpartneritele Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutamise kohta (Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi määruse artikli 8 lõige 4); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõnealuse määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada konkreetsel aastal Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahenditest maksimaalselt 0,35 % tehnilise abi, st Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi määruse rakendamiseks vajalike järelevalve-, haldus- ja tehnilise toe, auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks, sh liikmesriikidele teabe ja suuniste andmiseks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutamise, järelevalve ja hindamise kohta ning teabe andmiseks Euroopa ja liikmesriikide sotsiaalpartneritele Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutamise kohta (Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi määruse artikli 8 lõige 4);

| D. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi määruse artikli 9 lõike 2 kohaselt peab komisjon looma veebilehe, mis on kättesaadav kõikides keeltes ja millel antakse teavet taotluste kohta, rõhutades eelarvepädevate institutsioonide rolli; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi määruse artikli 9 lõike 2 kohaselt peab komisjon looma veebilehe, mis on kättesaadav kõikides keeltes ja millel antakse teavet taotluste kohta, rõhutades eelarvepädevate institutsioonide rolli;

| E. | arvestades, et nendele artiklitele tuginedes on komisjon taotlenud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist, et katta fondi toimimise vahehindamise ettevalmistustööga kaasnevad halduskulud, mis tekivad seoses rakendamise ja töötajate uuesti tööturule integreerimise kohta tehtud uuringutega, fondi eest vastutavate liikmesriikide teenistuste vaheliste võrgustike väljatöötamisega, heade tavade vahetamisega ning kõigis keeltes kättesaadavate veebisaitide, taotluste ja dokumentide ning audiovisuaalsete vahendite ajakohastamise ja arendamisega, mis vastab Euroopa Parlamendi soovile tõsta kodanike teadlikkust ELi meetmest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nendele artiklitele tuginedes on komisjon taotlenud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist, et katta fondi toimimise vahehindamise ettevalmistustööga kaasnevad halduskulud, mis tekivad seoses rakendamise ja töötajate uuesti tööturule integreerimise kohta tehtud uuringutega, fondi eest vastutavate liikmesriikide teenistuste vaheliste võrgustike väljatöötamisega, heade tavade vahetamisega ning kõigis keeltes kättesaadavate veebisaitide, taotluste ja dokumentide ning audiovisuaalsete vahendite ajakohastamise ja arendamisega, mis vastab Euroopa Parlamendi soovile tõsta kodanike teadlikkust ELi meetmest;

| F. | arvestades, et taotlus vastab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitlevas määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et taotlus vastab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitlevas määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord;

| 3. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

3.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.

---

Teisipäev, 15. juuni 2010LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta 17. mail 2006 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 28

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi koondatud töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil tööturule naasta. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi koondatud töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil tööturule naasta.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel koondatud töötajatele. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel koondatud töötajatele.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1927/2006 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada tehnilise abi rahastamiseks maksimaalselt 0,35 % fondi konkreetse aasta vahenditest. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 1 110 000 euro suurune summa. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1927/2006 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada tehnilise abi rahastamiseks maksimaalselt 0,35 % fondi konkreetse aasta vahenditest. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 1 110 000 euro suurune summa.

| (5) | Seega tuleks komisjoni algatusel antava tehnilise abi rahastamiseks võtta kasutusele fondi vahendid, |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks komisjoni algatusel antava tehnilise abi rahastamiseks võtta kasutusele fondi vahendid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 1 110 000 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/173 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/173

---

Teisipäev, 15. juuni 2010ELi rahaline toetus Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010) ***I

P7_TA(2010)0202

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010) (KOM(2010)0012 – C7-0024/2010 – 2010/0004(COD))

2011/C 236 E/36

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0012);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 175 ja artikli 352 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0024/2010);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

võttes arvesse presidendile saadetud liikmesriikide parlamentide põhjendatud arvamusi selle kohta, kas õigusakti eelnõu vastab subsidiaarsuse põhimõttele;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. aprilli 2010. aasta arvamust (1);

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0190/2010),

| 1. | võtab vastu allpool esitatud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool esitatud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Teisipäev, 15. juuni 2010P7_TC1-COD(2010)0004

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, milles käsitletakse Euroopa Liidu rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1232/2010) lõplikule kujule.)

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/174 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/174

---

Teisipäev, 15. juuni 2010Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav Euroopa raudteevõrgustik ***II

P7_TA(2010)0203

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (11069/5/2009 – C7-0043/2010 – 2008/0247(COD))

2011/C 236 E/37

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (11069/5/2009 – C7-0043/2010);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0852);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 71 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0509/2008);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7 ja artikli 91 lõiget 1;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (3);

võttes arvesse kodukorra artiklit 66;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0162/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 23.4.2009, P6_TA(2009)0285.

(2)  ELT C 317, 23.12.2009, lk 94.

(3)  ELT C 79, 27.3.2010, lk 45.

---

Teisipäev, 15. juuni 2010P7_TC2-COD(2008)0247

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 15. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 913/2010) lõplikule kujule.)

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/175 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/175

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010Ühine Läänemere teadus- ja arendusprogramm (BONUS-169) ***I

P7_TA(2010)0212

Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS-169) (KOM(2009)0610 – C7-0263/2009 – 2009/0169(COD))

2011/C 236 E/38

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0610);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 169 ja artikli 172 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0263/2009);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artiklit 185 ning artikli 188 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. aprilli 2010. aasta arvamust (1);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0164/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010P7_TC1-COD(2009)0169

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2010/EL liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 862/2010/EL) lõplikule kujule.)

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/176 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/176

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuurid ***I

P7_TA(2010)0213

Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta (KOM(2009)0139 – C7-0103/2009 – 2009/0047(COD))

2011/C 236 E/39

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0139);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 156, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0103/2009);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 172;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuli 2009. aasta arvamust (1);

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0160/2010),

| 1. | võtab vastu alljärgneva esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu alljärgneva esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 317, 23.12.2009, lk 103.

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010P7_TC1-COD(2009)0047

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega moodustatakse Euroopa GNSSi Amet, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 912/2010) lõplikule kujule.)

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/177 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/177

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010Maa seire Euroopa programm (GMES) (2011–2013) ***I

P7_TA(2010)0214

Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013) (KOM(2009)0223 – C7-0037/2009 – 2009/0070(COD))

2011/C 236 E/40

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0223);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 157 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0037/2009);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 189;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. jaanuari 2010. aasta arvamust (1);

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

võttes arvesse nõukogu kohustust, mille nõukogu esindaja võttis 5. mai 2010. aasta kirjas, kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A7-0161/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010P7_TC1-COD(2009)0070

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010 Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011-2013)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 911/2010) lõplikule kujule.)

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/178 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/178

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010Rahvusvahelise Taastuvenergia Agentuuri (IRENA) põhikirja sõlmimine ***

P7_TA(2010)0215

Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon eelnõu kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse Rahvusvahelise Taastuvenergia Agentuuri (IRENA) põhikirja sõlmimist Euroopa Liidu poolt (08612/2010 – C7-0109/2010 – 2009/0085(NLE))

2011/C 236 E/41

(Nõusolek – uuesti menetlemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu, milles käsitletakse Rahvusvahelise Taastuvenergia Agentuuri (IRENA) põhikirja sõlmimist Euroopa Liidu poolt (08612/2010);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0326);

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2009. aasta seisukohta (1);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665 ja KOM(2010)0147);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõiget 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a, mille alusel nõukogu taotles Euroopa Parlamendi nõusolekut (C7–0109/2010);

võttes arvesse kodukorra artikli 59 lõiget 3, artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7–0176/2010),

| 1. | annab nõusoleku põhikirja sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku põhikirja sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ning parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ning parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0030.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/179 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/179

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010Tõhustatud koostöö lubamine abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas ***

P7_TA(2010)0216

Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta tõhustatud koostöö lubamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas (09898/2/2010 – C7-0145/2010 – 2010/0066(NLE))

2011/C 236 E/42

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõud tõhustatud koostöö lubamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas (09898/2/2010),

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 329 lõikele 1 (C7–0145/2010);

võttes arvesse kodukorra artiklit 74 g ja artikli 81 lõiget 1;

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A7-0194/2010),

| A. | arvestades, et komisjon võttis 17. juulil 2006. aastal vastu ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2201/2003 seoses kohtualluvusega ning abieluasjades kohaldatavat õigust käsitlevate eeskirjade kehtestamisega (Rooma III) (KOM(2006)0399); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon võttis 17. juulil 2006. aastal vastu ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2201/2003 seoses kohtualluvusega ning abieluasjades kohaldatavat õigust käsitlevate eeskirjade kehtestamisega (Rooma III) (KOM(2006)0399);

| B. | arvestades, et ettepanek põhines EÜ asutamislepingu artikli 61 punktil c ja artikli 67 lõikel 1, mille vastuvõtmiseks oli vaja nõukogu ühehäälset otsust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ettepanek põhines EÜ asutamislepingu artikli 61 punktil c ja artikli 67 lõikel 1, mille vastuvõtmiseks oli vaja nõukogu ühehäälset otsust;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament kiitis 21. oktoobril 2008. aastal nõuandemenetluses komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks (1); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament kiitis 21. oktoobril 2008. aastal nõuandemenetluses komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks (1);

| D. | arvestades, et juba 2008. aasta keskel selgusid mõnede liikmesriikide konkreetsed probleemid, mistõttu neil ei olnud võimalik kavandatavat määrust heaks kiita; arvestades, et täpsemalt üks liikmesriik ei saanud nõustuda, et tema kohtud kohaldaksid abielulahutuse puhul välisriigi õigust, kuna see oli tema arvates nimetatud riigis abielulahutuse puhul kohaldatavast õigusest piiravam, ning seetõttu soovis see riik jätkata oma materiaalõiguse kohaldamist kõikidele selle riigi kohtutes taotletavatele abielulahutustele; arvestades, et enamus liikmesriike arvas vastupidi, et kohaldatavat õigust käsitlevad eeskirjad on kavandatava määruse oluline osa ning nende eeskirjade tõttu rakendaksid kohtud mõnel juhul välisriigi õigust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et juba 2008. aasta keskel selgusid mõnede liikmesriikide konkreetsed probleemid, mistõttu neil ei olnud võimalik kavandatavat määrust heaks kiita; arvestades, et täpsemalt üks liikmesriik ei saanud nõustuda, et tema kohtud kohaldaksid abielulahutuse puhul välisriigi õigust, kuna see oli tema arvates nimetatud riigis abielulahutuse puhul kohaldatavast õigusest piiravam, ning seetõttu soovis see riik jätkata oma materiaalõiguse kohaldamist kõikidele selle riigi kohtutes taotletavatele abielulahutustele; arvestades, et enamus liikmesriike arvas vastupidi, et kohaldatavat õigust käsitlevad eeskirjad on kavandatava määruse oluline osa ning nende eeskirjade tõttu rakendaksid kohtud mõnel juhul välisriigi õigust;

| E. | arvestades, et nõukogu jõudis 5. ja 6. juuni 2008. aasta istungil järeldusele, et „kavandatud määruse menetluse jätkamise osas ei jõutud ühisele arvamusele ning ületamatute raskuste tõttu ei ole ühehäälsust nõudva otsuse vastuvõtmine võimalik ei praegu ega ka lähitulevikus” ning et „kavandatava määruse eesmärke ei ole võimalik saavutada mõistliku ajavahemiku vältel aluslepingute asjakohaste sätete kohaldamisega”; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nõukogu jõudis 5. ja 6. juuni 2008. aasta istungil järeldusele, et „kavandatud määruse menetluse jätkamise osas ei jõutud ühisele arvamusele ning ületamatute raskuste tõttu ei ole ühehäälsust nõudva otsuse vastuvõtmine võimalik ei praegu ega ka lähitulevikus” ning et „kavandatava määruse eesmärke ei ole võimalik saavutada mõistliku ajavahemiku vältel aluslepingute asjakohaste sätete kohaldamisega”;

| F. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 20 võivad vähemalt üheksa liikmesriiki, kes soovivad omavahel sisse seada tõhustatud koostöö valdkonnas, kus liidul ei ole ainupädevust, kasutada liidu institutsioone ja teostada liidu pädevust, kohaldades aluslepingute asjakohaseid sätteid, arvestades piiranguid ja järgides korda, mis on sätestatud nimetatud artiklis ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 326–334; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 20 võivad vähemalt üheksa liikmesriiki, kes soovivad omavahel sisse seada tõhustatud koostöö valdkonnas, kus liidul ei ole ainupädevust, kasutada liidu institutsioone ja teostada liidu pädevust, kohaldades aluslepingute asjakohaseid sätteid, arvestades piiranguid ja järgides korda, mis on sätestatud nimetatud artiklis ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 326–334;

| G. | arvestades, et praeguseks on neliteist liikmesriiki (2) andnud mõista, et nad kavatsevad omavahel sisse seada tõhustatud koostöö abieluasjades kohaldatava õiguse valdkonnas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et praeguseks on neliteist liikmesriiki (2) andnud mõista, et nad kavatsevad omavahel sisse seada tõhustatud koostöö abieluasjades kohaldatava õiguse valdkonnas;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlament on kontrollinud, kas Euroopa Liidu lepingu artiklis 20 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 326–334 sätestatud nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlament on kontrollinud, kas Euroopa Liidu lepingu artiklis 20 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 326–334 sätestatud nõuded on täidetud;

| I. | arvestades, et tõhustatud koostöö aitab eelkõige edendada ELi eesmärke, kaitsta tema huvisid ja tugevdada integreerumisprotsessi Euroopa Liidu lepingu artikli 20 tähenduses, kui võtta arvesse komisjoni laiaulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega rohelist raamatut (KOM(2005)0082) käsitleva mõjuhinnangu käigus, nn rahvusvaheliste abielude suurt arvu ning ELis 2007. aastal toimunud umbes 140 000 abielulahutust, mis sisaldasid rahvusvahelist elementi ning asjaolu, et kahel maal, kes kavatsevad hakata tegema tõhustatud koostööd, nimelt Saksamaal ja Prantsusmaal, oli nn rahvusvaheliste lahutuste arv nimetatud aastal kõige kõrgem; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tõhustatud koostöö aitab eelkõige edendada ELi eesmärke, kaitsta tema huvisid ja tugevdada integreerumisprotsessi Euroopa Liidu lepingu artikli 20 tähenduses, kui võtta arvesse komisjoni laiaulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega rohelist raamatut (KOM(2005)0082) käsitleva mõjuhinnangu käigus, nn rahvusvaheliste abielude suurt arvu ning ELis 2007. aastal toimunud umbes 140 000 abielulahutust, mis sisaldasid rahvusvahelist elementi ning asjaolu, et kahel maal, kes kavatsevad hakata tegema tõhustatud koostööd, nimelt Saksamaal ja Prantsusmaal, oli nn rahvusvaheliste lahutuste arv nimetatud aastal kõige kõrgem;

| J. | arvestades, et kollisiooninormide kooskõlastamine hõlbustab kohtuotsuste vastastikust tunnustamist vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, kuna see tugevdab vastastikust usaldust; arvestades, et tsiviilasjades õigusalast koostööd tegevates liikmesriikides on abielulahutuse kohta praegu kasutusel 26 erinevat kollisiooninormide kogu ning et tõhustatud koostöö alustamisel selles valdkonnas langeks see arv kolmeteistkümnele, mis võimaldaks rahvusvahelise eraõiguse norme veelgi rohkem ühtlustada ning aitaks kaasa integratsiooniprotsessile; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kollisiooninormide kooskõlastamine hõlbustab kohtuotsuste vastastikust tunnustamist vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, kuna see tugevdab vastastikust usaldust; arvestades, et tsiviilasjades õigusalast koostööd tegevates liikmesriikides on abielulahutuse kohta praegu kasutusel 26 erinevat kollisiooninormide kogu ning et tõhustatud koostöö alustamisel selles valdkonnas langeks see arv kolmeteistkümnele, mis võimaldaks rahvusvahelise eraõiguse norme veelgi rohkem ühtlustada ning aitaks kaasa integratsiooniprotsessile;

| K. | arvestades, et selles küsimuses varem tehtud algatuste põhjal on selgesti näha, et kavandatav otsus on viimane võimalus ning et koostöö eesmärke ei olnud võimalik mõistliku aja jooksul saavutada; arvestades, et vähemalt üheksa liikmesriiki kavatsevad selles koostöös osaleda; arvestades, et seega on Euroopa Liidu lepingu artikli 20 nõuded täidetud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et selles küsimuses varem tehtud algatuste põhjal on selgesti näha, et kavandatav otsus on viimane võimalus ning et koostöö eesmärke ei olnud võimalik mõistliku aja jooksul saavutada; arvestades, et vähemalt üheksa liikmesriiki kavatsevad selles koostöös osaleda; arvestades, et seega on Euroopa Liidu lepingu artikli 20 nõuded täidetud;

| L. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 326–334 nõuded on samuti täidetud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 326–334 nõuded on samuti täidetud;

| M. | arvestades, et tõhustatud koostöö selles valdkonnas on kooskõlas aluslepingute ja ELi õigusega, kuna see ei mõjuta acquis'd, sest ainsad ELi eeskirjad selles valdkonnas käsitlevad kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist ega ole seotud kohaldatava õigusega; arvestades, et see ei tekita diskrimineerimist kodakondsuse alusel Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 18 tähenduses, kuna kavandatavad kollisiooninormid kehtivad osalevate liikmesriikide kohtutes kõikidele osapooltele sõltumata nende kodakondsusest või elukohast; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tõhustatud koostöö selles valdkonnas on kooskõlas aluslepingute ja ELi õigusega, kuna see ei mõjuta acquis'd, sest ainsad ELi eeskirjad selles valdkonnas käsitlevad kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist ega ole seotud kohaldatava õigusega; arvestades, et see ei tekita diskrimineerimist kodakondsuse alusel Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 18 tähenduses, kuna kavandatavad kollisiooninormid kehtivad osalevate liikmesriikide kohtutes kõikidele osapooltele sõltumata nende kodakondsusest või elukohast;

| N. | arvestades, et tõhustatud koostöö ei kahjusta siseturgu ega sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, ei tõkesta liikmesriikide vahelist kaubandust, ei tekita sellel alal diskrimineerimist ega moonuta konkurentsi; arvestades, et selle asemel aitaks tõhustatud koostöö kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele, sest see eemaldaks isikute vaba liikumise piirangud ning lihtsustaks üksikisikute ja õigusala töötajate olukorda osalevates liikmesriikides, tekitamata sealjuures diskrimineerimist kodanike vahel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tõhustatud koostöö ei kahjusta siseturgu ega sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, ei tõkesta liikmesriikide vahelist kaubandust, ei tekita sellel alal diskrimineerimist ega moonuta konkurentsi; arvestades, et selle asemel aitaks tõhustatud koostöö kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele, sest see eemaldaks isikute vaba liikumise piirangud ning lihtsustaks üksikisikute ja õigusala töötajate olukorda osalevates liikmesriikides, tekitamata sealjuures diskrimineerimist kodanike vahel;

| O. | arvestades, et tõhustatud koostöös arvestatakse mitteosalevate liikmesriikide õiguste, pädevuste ja kohustustega, kui nad säilitavad selles valdkonnas oma olemasolevad rahvusvahelise eraõiguse normid; arvestades, et osalevate ja mitteosalevate liikmesriikide vahel ei ole sõlmitud rahvusvahelisi kokkuleppeid, millega tõhustatud koostöö võiks vastuollu sattuda, ning et see ei satu vastuollu vanema kohustustele ja ülalpidamiskohustustele kohaldatavate Haagi konventsioonidega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tõhustatud koostöös arvestatakse mitteosalevate liikmesriikide õiguste, pädevuste ja kohustustega, kui nad säilitavad selles valdkonnas oma olemasolevad rahvusvahelise eraõiguse normid; arvestades, et osalevate ja mitteosalevate liikmesriikide vahel ei ole sõlmitud rahvusvahelisi kokkuleppeid, millega tõhustatud koostöö võiks vastuollu sattuda, ning et see ei satu vastuollu vanema kohustustele ja ülalpidamiskohustustele kohaldatavate Haagi konventsioonidega;

| P. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 328 lõikes 1 on sätestatud, et tõhustatud koostöö on kõikidele osaleda soovivatele liikmesriikidele igal ajal avatud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 328 lõikes 1 on sätestatud, et tõhustatud koostöö on kõikidele osaleda soovivatele liikmesriikidele igal ajal avatud;

| Q. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 333 lõikes 2 lubatakse nõukogul (või täpsemalt tõhustatud koostöös osalevaid liikmesriike esindavatel nõukogu liikmetel) võtta vastu otsus, milles sätestatakse, et ta tegutseb seadusandliku tavamenetluse alusel, mitte aga vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikes 3 sätestatud seadusandlikule erimenetlusele, mille kohaselt Euroopa Parlamendiga ainult konsulteeritakse, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 333 lõikes 2 lubatakse nõukogul (või täpsemalt tõhustatud koostöös osalevaid liikmesriike esindavatel nõukogu liikmetel) võtta vastu otsus, milles sätestatakse, et ta tegutseb seadusandliku tavamenetluse alusel, mitte aga vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikes 3 sätestatud seadusandlikule erimenetlusele, mille kohaselt Euroopa Parlamendiga ainult konsulteeritakse,

| 1. | annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule;

| 2. | kutsub nõukogu üles võtma Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 333 lõike 2 alusel vastu otsuse, mille kohaselt ettepaneku osas võtta vastu nõukogu määrus tõhustatud koostöö rakendamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas tegutseb ta seadusandliku tavamenetluse alusel; |
| --- | --- |

2.

kutsub nõukogu üles võtma Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 333 lõike 2 alusel vastu otsuse, mille kohaselt ettepaneku osas võtta vastu nõukogu määrus tõhustatud koostöö rakendamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas tegutseb ta seadusandliku tavamenetluse alusel;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 15E, 21.1.2010, lk 128.

(2)  Belgia, Bulgaaria, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Luksemburg, Ungari, Malta, Austria, Portugal, Rumeenia ja Sloveenia.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/181 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/181

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010Euro kasutuselevõtt Eestis 1. jaanuaril 2011 *

P7_TA(2010)0217

Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011 (KOM(2010)0239 – C7-0131/2010 – 2010/0135(NLE))

2011/C 236 E/43

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2010)0239);

võttes arvesse komisjoni 2010. aasta lähenemisaruannet Eesti kohta (KOM(2010)0238) ja Euroopa Keskpanga (EKP) 2010. aasta mai lähenemisaruannet;

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni euroala laienemise kohta (1);

võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Keskpanga 2008. aasta aruande kohta (2);

võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni raporti kohta, mis käsitleb euroala ja riikide rahanduse 2009. aasta aruannet (3);

võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni EMU@10 – majandus- ja rahaliidu esimese kümne aasta ja tuleviku kohta (4) (resolutsioon EMU@10 kohta);

võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendiga konsulteerimise meetodi parandamise kohta euroala laienemisega seotud menetlustes (5);

võttes arvesse oma 13. märtsi 2003. aasta resolutsiooni Euroopa Keskpanga soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 10.2 muutmise kohta (6);

võttes arvesse nõukogu 21. märtsi 2003. aasta otsust 2003/223/EÜ, mis käsitleb Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 10.2 muutmist (7);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0131/2010);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0182/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 1 määratletakse püsiva vastastikuse lähenemise kõrge taseme saavutamist selle alusel, kuidas liikmesriik on täitnud järgmisi kriteeriume: hindade stabiilsuse kõrge taseme saavutamine, riigi rahanduse stabiilsus, kinnipidamine vahetuskursimehhanismiga ettenähtud normaalsetest kõikumispiiridest ning liikmesriigi poolt saavutatud vastastikuse lähenemise ja tema Euroopa Rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise püsikindlus, mis peegeldub tema pikaajaliste intressimäärade tasemes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 1 määratletakse püsiva vastastikuse lähenemise kõrge taseme saavutamist selle alusel, kuidas liikmesriik on täitnud järgmisi kriteeriume: hindade stabiilsuse kõrge taseme saavutamine, riigi rahanduse stabiilsus, kinnipidamine vahetuskursimehhanismiga ettenähtud normaalsetest kõikumispiiridest ning liikmesriigi poolt saavutatud vastastikuse lähenemise ja tema Euroopa Rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise püsikindlus, mis peegeldub tema pikaajaliste intressimäärade tasemes;

| B. | arvestades, et Eesti on täitnud Maastrichti kriteeriumid kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikega 1 ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga (nr 13) lähenemiskriteeriumide kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Eesti on täitnud Maastrichti kriteeriumid kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikega 1 ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga (nr 13) lähenemiskriteeriumide kohta;

| C. | arvestades, et raportöör külastas Eestit, et hinnata kõnealuse riigi valmisolekut euroalaga liitumiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et raportöör külastas Eestit, et hinnata kõnealuse riigi valmisolekut euroalaga liitumiseks;

| D. | arvestades komisjoni teadet, et EUROSTAT on tihedas koostöös Eesti statistikaametiga kontrollinud kõigi Eesti ametiasutuste poolt edastatud asjaomaste andmete kvaliteeti, |
| --- | --- |

D.

arvestades komisjoni teadet, et EUROSTAT on tihedas koostöös Eesti statistikaametiga kontrollinud kõigi Eesti ametiasutuste poolt edastatud asjaomaste andmete kvaliteeti,

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | pooldab euro kasutuselevõttu Eestis 1. jaanuaril 2011. aastal; |
| --- | --- |

2.

pooldab euro kasutuselevõttu Eestis 1. jaanuaril 2011. aastal;

| 3. | märgib, et komisjon ja Euroopa Keskpank (EKP) andsid oma hinnangu ülemaailmse finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi ajal, mis on mõjutanud paljude teiste liikmesriikide nominaalse lähenemise väljavaateid; |
| --- | --- |

3.

märgib, et komisjon ja Euroopa Keskpank (EKP) andsid oma hinnangu ülemaailmse finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi ajal, mis on mõjutanud paljude teiste liikmesriikide nominaalse lähenemise väljavaateid;

| 4. | märgib, et Eesti on täitnud kriteeriumid Eesti valitsuse ja Eesti rahva sihikindlate, veenvate ja pidevate jõupingutuste tulemusena; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Eesti on täitnud kriteeriumid Eesti valitsuse ja Eesti rahva sihikindlate, veenvate ja pidevate jõupingutuste tulemusena;

| 5. | väljendab muret erinevuste pärast komisjoni ja EKP lähenemisaruannete vahel seoses hinnastabiilsuse jätkusuutlikkusega; |
| --- | --- |

5.

väljendab muret erinevuste pärast komisjoni ja EKP lähenemisaruannete vahel seoses hinnastabiilsuse jätkusuutlikkusega;

| 6. | märgib, et EKP 2010. aasta lähenemisaruandes peetakse väga tõsiseks väljakutseks püsivat lähenemist inflatsiooni osas pärast praeguse majanduse kohandumisperioodi lõppu; |
| --- | --- |

6.

märgib, et EKP 2010. aasta lähenemisaruandes peetakse väga tõsiseks väljakutseks püsivat lähenemist inflatsiooni osas pärast praeguse majanduse kohandumisperioodi lõppu;

| 7. | kutsub Eesti valitsust tulevast võimalikku makromajanduse tasakaalustamatust ja hinnastabiilsusega seotud ohtusid silmas pidades hoidma fiskaalpoliitikas konservatiivset joont ja jätkama stabiilsusele suunatud poliitikat muudes valdkondades; |
| --- | --- |

7.

kutsub Eesti valitsust tulevast võimalikku makromajanduse tasakaalustamatust ja hinnastabiilsusega seotud ohtusid silmas pidades hoidma fiskaalpoliitikas konservatiivset joont ja jätkama stabiilsusele suunatud poliitikat muudes valdkondades;

| 8. | palub liikmesriikidel võimaldada komisjonil hinnata Maastrichti kriteeriumidele vastavust täpsete, sõltumatute, ajakohaste, usaldusväärsete ja kvaliteetsete andmete põhjal; |
| --- | --- |

8.

palub liikmesriikidel võimaldada komisjonil hinnata Maastrichti kriteeriumidele vastavust täpsete, sõltumatute, ajakohaste, usaldusväärsete ja kvaliteetsete andmete põhjal;

| 9. | palub komisjonil simuleerida euroala päästepaketi mõju Eesti eelarvele ajal, mil Eesti saab euroala ja seega ka päästepaketi vahendeid tagava eurorühma liikmeks; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil simuleerida euroala päästepaketi mõju Eesti eelarvele ajal, mil Eesti saab euroala ja seega ka päästepaketi vahendeid tagava eurorühma liikmeks;

| 10. | kutsub komisjoni ja EKPd üles Eesti krooni lõpliku vahetuskursi soovitamisel arvesse võtma kõiki aspekte; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni ja EKPd üles Eesti krooni lõpliku vahetuskursi soovitamisel arvesse võtma kõiki aspekte;

| 11. | kutsub Eesti ametivõime kiirendama praktilisi ettevalmistusi sujuva ülemineku tagamiseks; kutsub Eesti valitsust tagama, et eurole üleminekut ei kasutataks ära varjatud hinnatõusudeks; |
| --- | --- |

11.

kutsub Eesti ametivõime kiirendama praktilisi ettevalmistusi sujuva ülemineku tagamiseks; kutsub Eesti valitsust tagama, et eurole üleminekut ei kasutataks ära varjatud hinnatõusudeks;

| 12. | palub komisjonil ja EKP-l parlamendile aru anda sellest, milliseid samme kavandatakse madalatest intressimääradest tuleneva varade hinnatõusu minimeerimiseks; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil ja EKP-l parlamendile aru anda sellest, milliseid samme kavandatakse madalatest intressimääradest tuleneva varade hinnatõusu minimeerimiseks;

| 13. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

13.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 14. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

14.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, eurorühmale ning liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, eurorühmale ning liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 249.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0090.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0072.

(4)  ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 8.

(5)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 251.

(6)  ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 374.

(7)  ELT L 83, 1.4.2003, lk 66.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/184 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/184

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010Paranduseelarve nr 4/2010 projekt: III jagu - Komisjon (2009. aasta ülejääk)

P7_TA(2010)0218

Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve nr 4/2010 projekti kohta, III jagu – Komisjon (10930/2010 – C7-0153/2010 – 2010/2056(BUD))

2011/C 236 E/44

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 310 ja 314 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 106a;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artikli 15 lõiget 3 ning artikleid 37 ja 38;

võttes arvesse Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 17. detsembril 2009. aastal (2);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

võttes arvesse 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 4, mille komisjon esitas 16. aprillil 2010 (KOM(2010)0169);

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2010. aasta seisukohta paranduseelarve nr 4/2010 projekti kohta (10930/2010 - C7-0153/2010);

võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0200/2010),

| A. | arvestades, et paranduseelarve nr 4/2010 projekti eesmärk on kanda 2010. aasta eelarvesse 2009. aasta eelarve ülejääk summas 2 253 591 199,37 eurot; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve nr 4/2010 projekti eesmärk on kanda 2010. aasta eelarvesse 2009. aasta eelarve ülejääk summas 2 253 591 199,37 eurot;

| B. | arvestades, et selle ülejäägi moodustavad peamiselt kavandatust suuremad tulud (400 703 258 eurot), kavandatust väiksemad kulud (1 667 346 181 eurot) ja vahetuskursi muutuste positiivne saldo (185 541 760 eurot); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et selle ülejäägi moodustavad peamiselt kavandatust suuremad tulud (400 703 258 eurot), kavandatust väiksemad kulud (1 667 346 181 eurot) ja vahetuskursi muutuste positiivne saldo (185 541 760 eurot);

| C. | arvestades, et 2009. aastal jäi maksete assigneeringutest rubriigis 1 kasutamata 451 miljonit eurot, rubriigis 2 244 miljonit eurot, rubriigis 3 106 miljonit eurot, rubriigis 4 603 miljonit eurot ja rubriigis 5 263 miljonit eurot; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2009. aastal jäi maksete assigneeringutest rubriigis 1 kasutamata 451 miljonit eurot, rubriigis 2 244 miljonit eurot, rubriigis 3 106 miljonit eurot, rubriigis 4 603 miljonit eurot ja rubriigis 5 263 miljonit eurot;

| D. | arvestades, et väga väikse eelarvevaru ja suureneva rahavajaduse koosmõju võib seada ohtu praegused poliitilised prioriteedid ja vahendite märkimisväärne alakasutus pidurdab ELi poliitika elluviimist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et väga väikse eelarvevaru ja suureneva rahavajaduse koosmõju võib seada ohtu praegused poliitilised prioriteedid ja vahendite märkimisväärne alakasutus pidurdab ELi poliitika elluviimist;

| E. | arvestades, et 2009. aasta eelarvest kasutamata jäänud vahendite summa arvutamisel tuleks arvesse võtta paranduseelarve nr 4/2010 projekti ja paranduseelarvet 10/2009, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2009. aasta eelarvest kasutamata jäänud vahendite summa arvutamisel tuleks arvesse võtta paranduseelarve nr 4/2010 projekti ja paranduseelarvet 10/2009,

| 1. | võtab teadmiseks paranduseelarve nr 4/2010 projekti, mille eesmärk on üksnes kanda 2009. aasta ülejääk eelarvesse vastavalt finantsmääruse artiklile 15; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks paranduseelarve nr 4/2010 projekti, mille eesmärk on üksnes kanda 2009. aasta ülejääk eelarvesse vastavalt finantsmääruse artiklile 15;

| 2. | rõhutab, et 2009. aasta eelarve tegelikku alatäitmist ei kajasta mitte ainult paranduseelarve nr 4/2010 projektis kajastatud ülejääk, vaid koos paranduseelarvega nr 10/2009 ulatub summa üle 5 000 000 000 euro; hoiatab seetõttu, et aasta lõpus vastuvõetavad paranduseelarved, millega vähendatakse täitmata maksete assigneeringute summat, vähendades ühtlasi vastavalt liikmesriikide üldpanust ELi eelarve rahastamisse, annavad eelarve täitmisest moonutatud pildi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et 2009. aasta eelarve tegelikku alatäitmist ei kajasta mitte ainult paranduseelarve nr 4/2010 projektis kajastatud ülejääk, vaid koos paranduseelarvega nr 10/2009 ulatub summa üle 5 000 000 000 euro; hoiatab seetõttu, et aasta lõpus vastuvõetavad paranduseelarved, millega vähendatakse täitmata maksete assigneeringute summat, vähendades ühtlasi vastavalt liikmesriikide üldpanust ELi eelarve rahastamisse, annavad eelarve täitmisest moonutatud pildi;

| 3. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve nr 4/2010 projekti kohta muutmata kujul heaks ning teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 2/2010 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

3.

kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve nr 4/2010 projekti kohta muutmata kujul heaks ning teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 2/2010 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 64, 12.3.2010.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/185 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/185

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010Õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses ***I

P7_TA(2010)0220

Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses (00001/2010 – C7-0005/2010 – 2010/0801(COD))

2011/C 236 E/45

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse liikmesriikide rühma algatust (00001/2010);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 76 punkti b ja artikli 82 lõike 2 teise lõigu punkti b, mille alusel algatus parlamendile esitati (C7-0005/2010);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 15;

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2010)0082), millel on sama õigusloomealane eesmärk;

võttes arvesse presidendile saadetud liikmesriikide parlamentide põhjendatud arvamusi selle kohta, kas algatus vastab subsidiaarsuse põhimõttele;

võttes arvesse kodukorra artikleid 44 ja 55;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0198/2010),

| 1. | võtab vastu oma allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu oma allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010P7_TC1-COD(2010)0801

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/.../EL õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2010/64/EL) lõplikule kujule.)

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/186 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/186

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010Autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korraldus ***I

P7_TA(2010)0221

Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (KOM(2008)0650 – C6-0354/2008 – 2008/0195(COD))

2011/C 236 E/46

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0650);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 71 ning artikli 137 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0354/2008);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 91 ning artikli 153 lõiget 3;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2009. aasta arvamust (1);

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A7-0137/2010),

| 1. | lükkab komisjoni ettepaneku tagasi; |
| --- | --- |

1.

lükkab komisjoni ettepaneku tagasi;

| 2. | palub komisjonil ettepanek tagasi võtta ja alustada Euroopa Parlamendiga asjakohast menetlust uue ettepaneku esitamiseks; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanek tagasi võtta ja alustada Euroopa Parlamendiga asjakohast menetlust uue ettepaneku esitamiseks;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 228, 22.9.2009, lk 78.

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/187 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/187

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010Toidualane teave tarbijatele ***I

P7_TA(2010)0222

Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele (KOM(2008)0040 – C6-0052/2008 – 2008/0028(COD))

2011/C 236 E/47

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0040);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0052/2008);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 114;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2008. aasta arvamust (1);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A7-0109/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 77, 31.3.2009, lk 81.

---

Kolmapäev, 16. juuni 2010P7_TC1-COD(2008)0028

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiivid 94/54/EÜ, 1999/10/EÜ, direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ, 2004/77/EÜ ja komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 169 nähakse ette, et liit aitab kaasa kõrgetasemelise tarbijakaitse saavutamisele meetmetega, mida ta võtab vastavalt asutamislepingu artiklile 114. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 169 nähakse ette, et liit aitab kaasa kõrgetasemelise tarbijakaitse saavutamisele meetmetega, mida ta võtab vastavalt asutamislepingu artiklile 114.

| (2) | Ohutu ▐ toidu vaba liikumine on siseturu oluline aspekt ning aitab märkimisväärselt kaasa kodanike tervise ja heaolu parandamisele ning nende sotsiaalsete ja majanduslike huvide kaitsmisele.
  Käesolev määrus peaks toetama nii siseturu huve, seades eesmärgiks õiguskorra lihtsustamise, õiguskindluse ja bürokraatia vähendamise, kui ka pakkuma kasu kodanikele, sätestades toidu selge, arusaadava ja loetava märgistuse. |
| --- | --- |

(2)

Ohutu ▐ toidu vaba liikumine on siseturu oluline aspekt ning aitab märkimisväärselt kaasa kodanike tervise ja heaolu parandamisele ning nende sotsiaalsete ja majanduslike huvide kaitsmisele.
  Käesolev määrus peaks toetama nii siseturu huve, seades eesmärgiks õiguskorra lihtsustamise, õiguskindluse ja bürokraatia vähendamise, kui ka pakkuma kasu kodanikele, sätestades toidu selge, arusaadava ja loetava märgistuse.

| (3) | Et saavutada tarbijate tervise kaitse kõrge tase ja tagada nende õigus saada teavet, tuleks tagada, et tarbijad saaksid asjakohast teavet tarbitava toidu kohta.
  Ostuvalikuid
  võivad muu hulgas mõjutada ka tervisest tulenevad, majanduslikud, keskkonnaalased, sotsiaalsed ja eetilised kaalutlused. |
| --- | --- |

(3)

Et saavutada tarbijate tervise kaitse kõrge tase ja tagada nende õigus saada teavet, tuleks tagada, et tarbijad saaksid asjakohast teavet tarbitava toidu kohta.
  Ostuvalikuid
  võivad muu hulgas mõjutada ka tervisest tulenevad, majanduslikud, keskkonnaalased, sotsiaalsed ja eetilised kaalutlused.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (3) nähakse ette, et toidualaste õigusnormide üldpõhimõtete hulka kuulub lähtekohtade sätestamine tarbijatele teadlike valikute tegemiseks seoses tarvitatava toiduga ning igasuguse tarbijat eksitava tegevuse ärahoidmine. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (3) nähakse ette, et toidualaste õigusnormide üldpõhimõtete hulka kuulub lähtekohtade sätestamine tarbijatele teadlike valikute tegemiseks seoses tarvitatava toiduga ning igasuguse tarbijat eksitava tegevuse ärahoidmine.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiiv 2005/29/EÜ (mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul) (4) hõlmab tarbijatele teabe esitamise teatavaid aspekte, eelkõige eesmärgiga hoida ära eksitavat tegevust ja teabe esitamata jätmist. Ebaausaid kaubandustavasid käsitlevaid üldpõhimõtteid tuleks täiendada erieeskirjadega, mis käsitlevad toidualase teabe esitamist tarbijatele. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiiv 2005/29/EÜ (mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul) (4) hõlmab tarbijatele teabe esitamise teatavaid aspekte, eelkõige eesmärgiga hoida ära eksitavat tegevust ja teabe esitamata jätmist. Ebaausaid kaubandustavasid käsitlevaid üldpõhimõtteid tuleks täiendada erieeskirjadega, mis käsitlevad toidualase teabe esitamist tarbijatele.

| (6) | Kõikidele toiduainetele kohaldatavad liidu toidu märgistamise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (5). Enamik selle direktiivi sätteid pärineb 1978. aastast ja seetõttu tuleks neid ajakohastada. |
| --- | --- |

(6)

Kõikidele toiduainetele kohaldatavad liidu toidu märgistamise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (5). Enamik selle direktiivi sätteid pärineb 1978. aastast ja seetõttu tuleks neid ajakohastada.

| (7) | Nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivis 90/496/EMÜ (toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta) (6) sätestatakse toitumisalase teabe sisu ja esitamine seoses pakendatud toiduainetega. Toitumisalase teabe lisamine on vabatahtlik, välja arvatud juhul, kui toidu kohta esitatakse toitumisalane väide. Enamik selle direktiivi sätteid pärineb 1990. aastast ja seetõttu tuleks neid ajakohastada. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivis 90/496/EMÜ (toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta) (6) sätestatakse toitumisalase teabe sisu ja esitamine seoses pakendatud toiduainetega. Toitumisalase teabe lisamine on vabatahtlik, välja arvatud juhul, kui toidu kohta esitatakse toitumisalane väide. Enamik selle direktiivi sätteid pärineb 1990. aastast ja seetõttu tuleks neid ajakohastada.

| (8) | Üldiseid märgistusnõudeid täiendavad mitmed sätted, mida kohaldatakse konkreetsetel asjaoludel kõikide toiduainete suhtes või teatavat liiki toidu suhtes. Lisaks sellele on mitmeid erieeskirju, mida kohaldatakse konkreetse toidu suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Üldiseid märgistusnõudeid täiendavad mitmed sätted, mida kohaldatakse konkreetsetel asjaoludel kõikide toiduainete suhtes või teatavat liiki toidu suhtes. Lisaks sellele on mitmeid erieeskirju, mida kohaldatakse konkreetse toidu suhtes.

| (9) | Ehkki olemasolevate märgistamist käsitlevate õigusaktide algsed eesmärgid ja põhiosad endiselt kehtivad, on vaja neid ühtlustada, et tagada nende lihtsam
  kohaldamine
  ja
  suurem õiguskindlus
  sidusrühmadele ▐. Samuti tuleb neid õigusakte ajakohastada, et võtta arvesse toidualase teabe valdkonna arenguid. |
| --- | --- |

(9)

Ehkki olemasolevate märgistamist käsitlevate õigusaktide algsed eesmärgid ja põhiosad endiselt kehtivad, on vaja neid ühtlustada, et tagada nende lihtsam
  kohaldamine
  ja
  suurem õiguskindlus
  sidusrühmadele ▐. Samuti tuleb neid õigusakte ajakohastada, et võtta arvesse toidualase teabe valdkonna arenguid.

| (10) | Üldsusele pakub huvi
  toitumise ja tervise vaheline seos ning isiklikele vajadustele sobiv toiduvalik ▐. Komisjoni 30. mai 2007. aasta valges raamatus „Toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimustega tegelemise Euroopa strateegia” märgiti, et toitumisalase teabega märgistamine on
  üks
  vahend,
  mille abil teavitada
  tarbijaid toiduainete koostisest ja
  aidata
  neil teha teadlikke valikuid.
  Tarbijate toidualasest teabest arusaamise parandamisel on oluliseks mehhanismiks selgitus- ja teavituskampaaniad.
  Liidu tarbijapoliitika strateegias aastateks 2007–2013 on rõhutatud, et tarbijate teadlike valikute soodustamine on oluline nii tõhusa konkurentsi tekke kui ka tarbijate heaolu seisukohast. Teadmised toitumise põhimõtete kohta ja asjakohane toitumisalane teave toiduainetel aitaksid tarbijat teadlike valikute tegemisel oluliselt.
  Seepärast oleks mõttekas ja õige, et tarbijad liikmesriikides saaksid kasutada neutraalset teabeallikat oma toitumisalaste küsimuste selgitamiseks. Liikmesriigid peaksid seetõttu looma vastavad infotelefonid, mille rahastamist võiks toetada toiduainesektor. |
| --- | --- |

(10)

Üldsusele pakub huvi
  toitumise ja tervise vaheline seos ning isiklikele vajadustele sobiv toiduvalik ▐. Komisjoni 30. mai 2007. aasta valges raamatus „Toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimustega tegelemise Euroopa strateegia” märgiti, et toitumisalase teabega märgistamine on
  üks
  vahend,
  mille abil teavitada
  tarbijaid toiduainete koostisest ja
  aidata
  neil teha teadlikke valikuid.
  Tarbijate toidualasest teabest arusaamise parandamisel on oluliseks mehhanismiks selgitus- ja teavituskampaaniad.
  Liidu tarbijapoliitika strateegias aastateks 2007–2013 on rõhutatud, et tarbijate teadlike valikute soodustamine on oluline nii tõhusa konkurentsi tekke kui ka tarbijate heaolu seisukohast. Teadmised toitumise põhimõtete kohta ja asjakohane toitumisalane teave toiduainetel aitaksid tarbijat teadlike valikute tegemisel oluliselt.
  Seepärast oleks mõttekas ja õige, et tarbijad liikmesriikides saaksid kasutada neutraalset teabeallikat oma toitumisalaste küsimuste selgitamiseks. Liikmesriigid peaksid seetõttu looma vastavad infotelefonid, mille rahastamist võiks toetada toiduainesektor.

| (11) | Õiguskindluse tugevdamiseks ning jõustamise ratsionaalsuse ja järjekindluse tagamiseks on asjakohane direktiivid 90/496/EMÜ ja 2000/13/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada need ühe määrusega, mis tagaks kindlustunde nii tarbijatele kui ka tööstusele ja vähendaks halduskoormust. |
| --- | --- |

(11)

Õiguskindluse tugevdamiseks ning jõustamise ratsionaalsuse ja järjekindluse tagamiseks on asjakohane direktiivid 90/496/EMÜ ja 2000/13/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada need ühe määrusega, mis tagaks kindlustunde nii tarbijatele kui ka tööstusele ja vähendaks halduskoormust.

| (12) | Selguse huvides on asjakohane kehtetuks tunnistada ja sellesse määrusesse kaasata teised horisontaalsed õigusaktid, nimelt komisjoni 15. aprilli 1987. aasta direktiiv 87/250/EMÜ (lõpptarbijale müüdavate alkohoolsete jookide mahuprotsendilise alkoholisisalduse märkimise kohta) (7), komisjoni 18. novembri 1994. aasta direktiiv 94/54/EÜ (mis käsitleb muude kui nõukogu direktiivis 79/112/EMÜ nimetatud kohustuslike üksikasjade esitamist teatavate toiduainete märgistuses) (8), komisjoni 8. märtsi 1999. aasta direktiiv 1999/10/EÜ (millega toiduainete märgistamise osas nähakse ette erandid nõukogu direktiivi 79/112/EMÜ artiklist 7) (9), komisjoni 18. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/67/EÜ (kiniini ja kofeiini sisaldavate toiduainete märgistamise kohta) (10), komisjoni 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 608/2004 (mis käsitleb toidukaupade ja toidukaupade koostisosade märgistamist, millele on lisatud fütosteroole, fütosteroolestreid, fütostanoole ja/või fütostanoolestreid) (11) ning komisjoni 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/77/EÜ (millega muudetakse direktiivi 94/54/EÜ mõnede glütsürrisiinhapet ja selle ammooniumsoola sisaldavate toiduainete märgistamise osas) (12). |
| --- | --- |

(12)

Selguse huvides on asjakohane kehtetuks tunnistada ja sellesse määrusesse kaasata teised horisontaalsed õigusaktid, nimelt komisjoni 15. aprilli 1987. aasta direktiiv 87/250/EMÜ (lõpptarbijale müüdavate alkohoolsete jookide mahuprotsendilise alkoholisisalduse märkimise kohta) (7), komisjoni 18. novembri 1994. aasta direktiiv 94/54/EÜ (mis käsitleb muude kui nõukogu direktiivis 79/112/EMÜ nimetatud kohustuslike üksikasjade esitamist teatavate toiduainete märgistuses) (8), komisjoni 8. märtsi 1999. aasta direktiiv 1999/10/EÜ (millega toiduainete märgistamise osas nähakse ette erandid nõukogu direktiivi 79/112/EMÜ artiklist 7) (9), komisjoni 18. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/67/EÜ (kiniini ja kofeiini sisaldavate toiduainete märgistamise kohta) (10), komisjoni 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 608/2004 (mis käsitleb toidukaupade ja toidukaupade koostisosade märgistamist, millele on lisatud fütosteroole, fütosteroolestreid, fütostanoole ja/või fütostanoolestreid) (11) ning komisjoni 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/77/EÜ (millega muudetakse direktiivi 94/54/EÜ mõnede glütsürrisiinhapet ja selle ammooniumsoola sisaldavate toiduainete märgistamise osas) (12).

| (13) | Toidualast teavet reguleerivate liidu ja riiklike meetmete jaoks selge raamistiku ja ühise aluse loomiseks on vaja kehtestada ühised mõisted, põhimõtted, nõuded ja menetlused. |
| --- | --- |

(13)

Toidualast teavet reguleerivate liidu ja riiklike meetmete jaoks selge raamistiku ja ühise aluse loomiseks on vaja kehtestada ühised mõisted, põhimõtted, nõuded ja menetlused.

| (14) | Et järgida põhjalikku ja järk-järgulisele arengule toetuvat lähenemist tarbijatele nende tarbitava toidu kohta esitatava teabe puhul, oleks vaja
  toidu- ja toitumisalast
  teavet käsitlevate õigusnormide laiemat käsitlust, mis hõlmaks üld- ja erieeskirju, samuti toidualase teabe laiemat käsitlust, mis hõlmaks ka muul moel kui märgistusel esitatavat teavet. |
| --- | --- |

(14)

Et järgida põhjalikku ja järk-järgulisele arengule toetuvat lähenemist tarbijatele nende tarbitava toidu kohta esitatava teabe puhul, oleks vaja
  toidu- ja toitumisalast
  teavet käsitlevate õigusnormide laiemat käsitlust, mis hõlmaks üld- ja erieeskirju, samuti toidualase teabe laiemat käsitlust, mis hõlmaks ka muul moel kui märgistusel esitatavat teavet.

| (15) | Liidu
  eeskirju peaks kohaldama ainult ettevõtjatele, kelle tegevuse puhul on täheldatav teatav järjepidevus ja teatav organisatoorne tase. Selline tegevus nagu aeg-ajalt
  toidu tarnimine kolmandatele isikutele
  , selle pakkumine või müük eraisikute poolt
  nt
  heategevusüritustel või kohalikel laatadel või kogunemistel
  , aga ka toiduainete müük põllumajandusliku otseturustuse eri vorme kasutades,
  ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse.
  Et mitte üleliigselt koormata eelkõige käsitööna valmistatud toidu ja toidu jaemüügiga tegelevaid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), kuhu kuuluvad ka toitlustusettevõtjad, tuleks pakendamata tooted märgistamise nõudest vabastada. |
| --- | --- |

(15)

Liidu
  eeskirju peaks kohaldama ainult ettevõtjatele, kelle tegevuse puhul on täheldatav teatav järjepidevus ja teatav organisatoorne tase. Selline tegevus nagu aeg-ajalt
  toidu tarnimine kolmandatele isikutele
  , selle pakkumine või müük eraisikute poolt
  nt
  heategevusüritustel või kohalikel laatadel või kogunemistel
  , aga ka toiduainete müük põllumajandusliku otseturustuse eri vorme kasutades,
  ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse.
  Et mitte üleliigselt koormata eelkõige käsitööna valmistatud toidu ja toidu jaemüügiga tegelevaid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), kuhu kuuluvad ka toitlustusettevõtjad, tuleks pakendamata tooted märgistamise nõudest vabastada.

| (16) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada transpordiettevõtete pakutavate toitlustusteenuste suhtes üksnes juhul, kui neid teenuseid pakutakse liidu territooriumil asuva kahe punkti vahelisel marsruudil. |
| --- | --- |

(16)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada transpordiettevõtete pakutavate toitlustusteenuste suhtes üksnes juhul, kui neid teenuseid pakutakse liidu territooriumil asuva kahe punkti vahelisel marsruudil.

| (17) | Kinode (välja arvatud VKEdest kinoettevõtjate) osutatavad toitlustusteenused peaksid kuuluma käesoleva määruse reguleerimisalasse juhul, kui toit pakendatakse müügikohal varem kindlaks määratud suurusega standardpakenditesse, mistõttu toidu või joogi lõplik kogus ja koostis on kindlaks määratud ja mõõdetav. |
| --- | --- |

(17)

Kinode (välja arvatud VKEdest kinoettevõtjate) osutatavad toitlustusteenused peaksid kuuluma käesoleva määruse reguleerimisalasse juhul, kui toit pakendatakse müügikohal varem kindlaks määratud suurusega standardpakenditesse, mistõttu toidu või joogi lõplik kogus ja koostis on kindlaks määratud ja mõõdetav.

| (18) | Toidualast teavet käsitlevad õigusnormid peaksid
  samuti võtma arvesse
  tarbijate ▐ teabevajadusi ning
  need ei tohiks tõkestada innovatsiooni toidusektoris
  .
  Täiendavat paindlikkust lisab toidukäitlemisettevõtjatele antav võimalus anda vabatahtlikku lisateavet. |
| --- | --- |

(18)

Toidualast teavet käsitlevad õigusnormid peaksid
  samuti võtma arvesse
  tarbijate ▐ teabevajadusi ning
  need ei tohiks tõkestada innovatsiooni toidusektoris
  .
  Täiendavat paindlikkust lisab toidukäitlemisettevõtjatele antav võimalus anda vabatahtlikku lisateavet.

| (19) | Kohustusliku toidualase teabe nõudmise
  eesmärk on võimaldada
  tarbijail teha
  teadlikke,
  isiklikele
  toitumissoovidele ja -vajadustele vastavaid ostuvalikuid
  . |
| --- | --- |

(19)

Kohustusliku toidualase teabe nõudmise
  eesmärk on võimaldada
  tarbijail teha
  teadlikke,
  isiklikele
  toitumissoovidele ja -vajadustele vastavaid ostuvalikuid
  .

| (20) | Et toidualast teavet käsitlevaid õigusnorme saaks kohandada tarbija muutuvate teabevajadustega
  ning et vältida tarbetuid pakendijäätmeid
  , peaks
  toidu kohustuslik märgistamine piirduma põhiteabega, millest enamik tarbijaid on tõendatavalt väga huvitatud
  . |
| --- | --- |

(20)

Et toidualast teavet käsitlevaid õigusnorme saaks kohandada tarbija muutuvate teabevajadustega
  ning et vältida tarbetuid pakendijäätmeid
  , peaks
  toidu kohustuslik märgistamine piirduma põhiteabega, millest enamik tarbijaid on tõendatavalt väga huvitatud
  .

| (21) | Uusi kohustuslikke toidualase teabe nõudeid
  või toidualase teabe uusi esitusviise
  tuleks aga kehtestada üksnes juhul, kui need on vajalikud, lähtudes subsidiaarsuse, proportsionaalsuse
  , läbipaistvuse
  ja jätkusuutlikkuse põhimõttest. |
| --- | --- |

(21)

Uusi kohustuslikke toidualase teabe nõudeid
  või toidualase teabe uusi esitusviise
  tuleks aga kehtestada üksnes juhul, kui need on vajalikud, lähtudes subsidiaarsuse, proportsionaalsuse
  , läbipaistvuse
  ja jätkusuutlikkuse põhimõttest.

| (22) | Lisaks juba kehtivatele eksitava reklaami vastastele normidele peaksid
  toidualase teabe eeskirjad ▐ keelama sellise teabe kasutamise, mis võib tarbijat eksitada
  eriti toidu energiasisalduse, päritolu või koostise osas
  . Et kõnealune keeld oleks tõhus, tuleks seda kohaldada ka toidu reklaamile ja esitlemisele. |
| --- | --- |

(22)

Lisaks juba kehtivatele eksitava reklaami vastastele normidele peaksid
  toidualase teabe eeskirjad ▐ keelama sellise teabe kasutamise, mis võib tarbijat eksitada
  eriti toidu energiasisalduse, päritolu või koostise osas
  . Et kõnealune keeld oleks tõhus, tuleks seda kohaldada ka toidu reklaamile ja esitlemisele.

| (23) | Teatud toodete kohta väidetakse, et nende tarbimisel olevat tervisele teatav kasulik mõju. Kõnealused väited peaksid olema mõõdetavad ja kontrollitavad. |
| --- | --- |

(23)

Teatud toodete kohta väidetakse, et nende tarbimisel olevat tervisele teatav kasulik mõju. Kõnealused väited peaksid olema mõõdetavad ja kontrollitavad.

| (24) | Et vältida
  nende
  eeskirjade killustumist,
  mis käsitlevad käitlejate vastutust vale, eksitava või puuduliku toidualase teabe korral, tuleb
  toidukäitlejate
  sellealane vastutus selgelt kindlaks määrata
  .
  Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 19 kohaldamist, peaksid toidukäitlejad, kes tegelevad toidualast teavet mitte mõjutava jaemüügi või turustamisega, võtma kohe meetmeid, kui nad saavad teada, et toit ei vasta käesoleva määruse nõuetele. |
| --- | --- |

(24)

Et vältida
  nende
  eeskirjade killustumist,
  mis käsitlevad käitlejate vastutust vale, eksitava või puuduliku toidualase teabe korral, tuleb
  toidukäitlejate
  sellealane vastutus selgelt kindlaks määrata
  .
  Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 19 kohaldamist, peaksid toidukäitlejad, kes tegelevad toidualast teavet mitte mõjutava jaemüügi või turustamisega, võtma kohe meetmeid, kui nad saavad teada, et toit ei vasta käesoleva määruse nõuetele.

| (25) | Tuleks koostada loetelu kogu kohustuslikust teabest, mis tuleks ▐ esitada kõikidel lõpptarbijale ja toitlustusettevõtjatele mõeldud toitudel. Loetelus tuleks säilitada olemasolevate õigusaktidega juba nõutav teave, eeldusel et tegemist on üldiselt väärtusliku tarbijatele suunatud teavet käsitleva õigustikuga. |
| --- | --- |

(25)

Tuleks koostada loetelu kogu kohustuslikust teabest, mis tuleks ▐ esitada kõikidel lõpptarbijale ja toitlustusettevõtjatele mõeldud toitudel. Loetelus tuleks säilitada olemasolevate õigusaktidega juba nõutav teave, eeldusel et tegemist on üldiselt väärtusliku tarbijatele suunatud teavet käsitleva õigustikuga.

| (26) | Uutel info- ja sidetehnoloogiatel võib olla oluline osa tarbijatele pakutava lisateabe edastamisel, kuivõrd need võimaldavad kiiret ja odavat teabevahetust. Näiteks on mõeldav, et tarbijad saavad lisateavet selvehallidesse paigutatavate seadmete abil, mis pärast toote vöötkoodi lugemist annavad teavet selle toote kohta. Samuti on mõeldav, et tarbijatele pakutakse lisateavet nendele mõeldud veebilehe vahendusel.


  ▐ |
| --- | --- |

(26)

Uutel info- ja sidetehnoloogiatel võib olla oluline osa tarbijatele pakutava lisateabe edastamisel, kuivõrd need võimaldavad kiiret ja odavat teabevahetust. Näiteks on mõeldav, et tarbijad saavad lisateavet selvehallidesse paigutatavate seadmete abil, mis pärast toote vöötkoodi lugemist annavad teavet selle toote kohta. Samuti on mõeldav, et tarbijatele pakutakse lisateavet nendele mõeldud veebilehe vahendusel.

▐

| (27) | Teatavad koostisosad või muud ained, mida toidu tootmisel kasutatakse ja mis säilivad toidus,
  võivad inimestel põhjustada
  allergiat
  ja
  talumatust
  või üksikjuhtudel koguni ohustada
  tarbijate tervist.
  Seetõttu
  on oluline anda teavet lisaainete, abiainete ja muude
  teaduslikult tõendatud
  allergeenilise toimega
  või haigestumise riski suurendavate
  ainete sisalduse kohta, et võimaldada
  eelkõige
  toiduallergia või talumatusega tarbijail
  valida sihipäraselt toitu, mis on nende jaoks ohutu
  .
  Isegi niisuguste ainete jäljed tuleks märgistusel esitada, et raskeid allergiaid põdevad inimesed saaksid teha ohutuid valikuid. Selleks tuleks välja töötada ühised eeskirjad. |
| --- | --- |

(27)

Teatavad koostisosad või muud ained, mida toidu tootmisel kasutatakse ja mis säilivad toidus,
  võivad inimestel põhjustada
  allergiat
  ja
  talumatust
  või üksikjuhtudel koguni ohustada
  tarbijate tervist.
  Seetõttu
  on oluline anda teavet lisaainete, abiainete ja muude
  teaduslikult tõendatud
  allergeenilise toimega
  või haigestumise riski suurendavate
  ainete sisalduse kohta, et võimaldada
  eelkõige
  toiduallergia või talumatusega tarbijail
  valida sihipäraselt toitu, mis on nende jaoks ohutu
  .
  Isegi niisuguste ainete jäljed tuleks märgistusel esitada, et raskeid allergiaid põdevad inimesed saaksid teha ohutuid valikuid. Selleks tuleks välja töötada ühised eeskirjad.

| (28) | Toidu märgistus peaks olema selge ja arusaadav, et abistada tarbijaid, kes soovivad teha
  sihipäraseid
  toidu- ja toitumisvalikuid. Uuringute andmetel on
  hea
  loetavus oluline tegur, mis suurendab võimalust, et märgistusel olev teave võib selle lugejaid mõjutada, ning
  loetamatu tootekirjeldus
  on üks peamisi põhjusi, miks tarbijad toidu märgistusega rahul ei ole.
  Seetõttu tuleks selliseid tegureid nagu kirjatüüp, värv ja kontrast käsitleda koos. |
| --- | --- |

(28)

Toidu märgistus peaks olema selge ja arusaadav, et abistada tarbijaid, kes soovivad teha
  sihipäraseid
  toidu- ja toitumisvalikuid. Uuringute andmetel on
  hea
  loetavus oluline tegur, mis suurendab võimalust, et märgistusel olev teave võib selle lugejaid mõjutada, ning
  loetamatu tootekirjeldus
  on üks peamisi põhjusi, miks tarbijad toidu märgistusega rahul ei ole.
  Seetõttu tuleks selliseid tegureid nagu kirjatüüp, värv ja kontrast käsitleda koos.

| (29) | Et tagada toidualase teabe esitamine, on vaja
  hõlmata ka
  toidu
  müük
  kaugsidevahendite abil. Ehkki on selge, et kaugmüügi teel tarnitav toit peab vastama samadele teabe esitamise nõuetele kui poes müüdav toit, on vaja selgitada, et sellistel juhtudel
  peab
  asjakohane kohustuslik toidualane teave olema kättesaadav enne ostu tegemist. |
| --- | --- |

(29)

Et tagada toidualase teabe esitamine, on vaja
  hõlmata ka
  toidu
  müük
  kaugsidevahendite abil. Ehkki on selge, et kaugmüügi teel tarnitav toit peab vastama samadele teabe esitamise nõuetele kui poes müüdav toit, on vaja selgitada, et sellistel juhtudel
  peab
  asjakohane kohustuslik toidualane teave olema kättesaadav enne ostu tegemist.

| (30) | Eesmärgiga esitada tarbijaile teadliku valiku tegemiseks vajalikku toidualast teavet, tuleks ka alkohoolsete segujookide puhul esitada teave nende koostisosade kohta. |
| --- | --- |

(30)

Eesmärgiga esitada tarbijaile teadliku valiku tegemiseks vajalikku toidualast teavet, tuleks ka alkohoolsete segujookide puhul esitada teave nende koostisosade kohta.

| (31) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi 5. septembri 2007. aasta resolutsiooniga Euroopa Liidu strateegia kohta liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel (13), Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2008. aasta arvamusega, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele, komisjoni töö ning üldsuse murega seoses alkoholist tingitud kahjuga eelkõige noortele ja haavatavatele tarbijatele peaks komisjon koos liikmesriikidega kehtestama niisuguste jookide nagu nn alcopopside määratluse, mis on suunatud konkreetselt noorukitele. Selliste jookide alkoholisisaldusest tulenevalt peaksid nn alcopopside suhtes kehtima rangemad märgistusnõuded ja need peaksid olema poodides karastusjookidest selgelt eraldatud. |
| --- | --- |

(31)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi 5. septembri 2007. aasta resolutsiooniga Euroopa Liidu strateegia kohta liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel (13), Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2008. aasta arvamusega, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele, komisjoni töö ning üldsuse murega seoses alkoholist tingitud kahjuga eelkõige noortele ja haavatavatele tarbijatele peaks komisjon koos liikmesriikidega kehtestama niisuguste jookide nagu nn alcopopside määratluse, mis on suunatud konkreetselt noorukitele. Selliste jookide alkoholisisaldusest tulenevalt peaksid nn alcopopside suhtes kehtima rangemad märgistusnõuded ja need peaksid olema poodides karastusjookidest selgelt eraldatud.

| (32) | Samuti on oluline, et tarbijatele esitatakse teavet muude alkohoolsete jookide kohta. Liidu erieeskirjad on juba kehtestatud veinide märgistamise kohta. Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korraldamise kohta) (14) nähakse ette põhjalik tehniliste standardite komplekt, mis hõlmab kõiki veinivalmistustavasid, nende tootmisviise, veinide esitlemise ja märgistamise vahendeid, tagades seega, et kõik ahela etapid on kaetud ning et tarbijad on kaitstud ja nõuetekohaselt informeeritud. Eelkõige kirjeldatakse selles õigusaktis täpselt ja põhjalikult aineid, mida tõenäoliselt tootmisprotsessi käigus kasutatakse ning nende ainete kasutamise tingimusi, mis on esitatud lubatud veinivalmistustavade ja -menetluste loetelus; igasugune loetelust väljapoole jääv tegevus on keelatud. Seega on selles etapis asjakohane veinid koostisosade loetelu esitamise kohustustest vabastada ja esitada veinide puhul toitumisalane teave. Et tagada ühtne lähenemine ja samasus veini puhul kohaldatavate tingimustega, tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) (15) artikli 2 lõikes 1 osutatud õlle ja piiritusjookide puhul kohaldada samasugust erandit. Komisjon koostab siiski pärast viie aasta möödumist käesoleva määruse jõustumisest aruande ning võib vajaduse korral teha ettepaneku käesoleva määrusega seotud erinõuete kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(32)

Samuti on oluline, et tarbijatele esitatakse teavet muude alkohoolsete jookide kohta. Liidu erieeskirjad on juba kehtestatud veinide märgistamise kohta. Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korraldamise kohta) (14) nähakse ette põhjalik tehniliste standardite komplekt, mis hõlmab kõiki veinivalmistustavasid, nende tootmisviise, veinide esitlemise ja märgistamise vahendeid, tagades seega, et kõik ahela etapid on kaetud ning et tarbijad on kaitstud ja nõuetekohaselt informeeritud. Eelkõige kirjeldatakse selles õigusaktis täpselt ja põhjalikult aineid, mida tõenäoliselt tootmisprotsessi käigus kasutatakse ning nende ainete kasutamise tingimusi, mis on esitatud lubatud veinivalmistustavade ja -menetluste loetelus; igasugune loetelust väljapoole jääv tegevus on keelatud. Seega on selles etapis asjakohane veinid koostisosade loetelu esitamise kohustustest vabastada ja esitada veinide puhul toitumisalane teave. Et tagada ühtne lähenemine ja samasus veini puhul kohaldatavate tingimustega, tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) (15) artikli 2 lõikes 1 osutatud õlle ja piiritusjookide puhul kohaldada samasugust erandit. Komisjon koostab siiski pärast viie aasta möödumist käesoleva määruse jõustumisest aruande ning võib vajaduse korral teha ettepaneku käesoleva määrusega seotud erinõuete kehtestamiseks.

| (33) | Märge toidu
  päritoluriigi või -koha
  kohta tuleks esitada
  kohustuslikus korras kooskõlas artikli 9 lõike 1 punktiga k ja
  alati, kui selle puudumine võiks tarbijat eksitada toote tegeliku päritoluriigi või
  -koha
  suhtes. Muudel juhtudel ▐ peaks märge toidu päritoluriigi või
  -koha
  kohta olema esitatud nii, et tarbijat ei peteta ning see teave tuleks esitada selliste selgelt määratletud kriteeriumide alusel, mis tagavad tööstusele võrdsed võimalused ja parandavad tarbijate arusaamist toidu päritoluriigi või
  -koha
  kohta esitatud teabest. Neid kriteeriume ei kohaldata toidukäitleja nime või aadressiga seonduva märgistuse puhul. |
| --- | --- |

(33)

Märge toidu
  päritoluriigi või -koha
  kohta tuleks esitada
  kohustuslikus korras kooskõlas artikli 9 lõike 1 punktiga k ja
  alati, kui selle puudumine võiks tarbijat eksitada toote tegeliku päritoluriigi või
  -koha
  suhtes. Muudel juhtudel ▐ peaks märge toidu päritoluriigi või
  -koha
  kohta olema esitatud nii, et tarbijat ei peteta ning see teave tuleks esitada selliste selgelt määratletud kriteeriumide alusel, mis tagavad tööstusele võrdsed võimalused ja parandavad tarbijate arusaamist toidu päritoluriigi või
  -koha
  kohta esitatud teabest. Neid kriteeriume ei kohaldata toidukäitleja nime või aadressiga seonduva märgistuse puhul.

| (34) | Kui toidukäitlejad märgivad toidu päritoluks Euroopa Liidu, et
  juhtida tarbijate tähelepanu toote kvaliteedile ja liidus kehtivatele tootestandarditele, ▐ peab
  selline märgistus
  vastama ühtlustatud kriteeriumidele.
  Sama kehtib liikmesriigi märkimise korral. |
| --- | --- |

(34)

Kui toidukäitlejad märgivad toidu päritoluks Euroopa Liidu, et
  juhtida tarbijate tähelepanu toote kvaliteedile ja liidus kehtivatele tootestandarditele, ▐ peab
  selline märgistus
  vastama ühtlustatud kriteeriumidele.
  Sama kehtib liikmesriigi märkimise korral.

| (35) | Liidu mittesooduspäritolu reeglid on sätestatud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (16), ja selle rakendussätetega komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93 (17). Toidu päritoluriigi määratlemine tugineb neile reeglitele, mis on kaubandusettevõtetele ja haldusasutustele tuttavad ning peaksid lihtsustama nende reeglite rakendamist. |
| --- | --- |

(35)

Liidu mittesooduspäritolu reeglid on sätestatud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (16), ja selle rakendussätetega komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93 (17). Toidu päritoluriigi määratlemine tugineb neile reeglitele, mis on kaubandusettevõtetele ja haldusasutustele tuttavad ning peaksid lihtsustama nende reeglite rakendamist.

| (36) | Toitumisalane tekst toidu kohta käsitleb toidu energiasisaldust ja teatavate
  toit- ja koostisainete
  sisaldust toidus. Toitumisalase teabe
  kohustuslikku esitamist pakendi esi- ja tagaküljel peaksid toetama liikmesriikide meetmed, näiteks rahvatervise poliitika osana toitumisalane tegevuskava, milles antakse konkreetseid soovitusi
  avalikkusele suunatud toitumisõpetuse alaste meetmete
  rakendamiseks
  ja
  toetatakse
  teadlikku toidu valikut. |
| --- | --- |

(36)

Toitumisalane tekst toidu kohta käsitleb toidu energiasisaldust ja teatavate
  toit- ja koostisainete
  sisaldust toidus. Toitumisalase teabe
  kohustuslikku esitamist pakendi esi- ja tagaküljel peaksid toetama liikmesriikide meetmed, näiteks rahvatervise poliitika osana toitumisalane tegevuskava, milles antakse konkreetseid soovitusi
  avalikkusele suunatud toitumisõpetuse alaste meetmete
  rakendamiseks
  ja
  toetatakse
  teadlikku toidu valikut.

| (37) | Komisjoni eespool nimetatud 30. mai 2007. aasta valges raamatus rõhutati teatavaid rahvatervise seisukohast olulisi toitumisalaseid tegureid. Sellepärast on asjakohane, et kohustuslikule toitumisalasele teabele esitatavad nõuded
  on kooskõlas kõnealuse valge raamatu soovitustega
  . |
| --- | --- |

(37)

Komisjoni eespool nimetatud 30. mai 2007. aasta valges raamatus rõhutati teatavaid rahvatervise seisukohast olulisi toitumisalaseid tegureid. Sellepärast on asjakohane, et kohustuslikule toitumisalasele teabele esitatavad nõuded
  on kooskõlas kõnealuse valge raamatu soovitustega
  .

| (38) | Tarbijad ei ole üldiselt teadlikud alkohoolsete jookide tarbimise võimalikust kaasmõjust oma igapäevasele toitumisele.
  Seepärast oleks kasulik, kui tootjad esitaksid teabe
  alkohoolsete
  jookide energiasisalduse
  kohta. |
| --- | --- |

(38)

Tarbijad ei ole üldiselt teadlikud alkohoolsete jookide tarbimise võimalikust kaasmõjust oma igapäevasele toitumisele.
  Seepärast oleks kasulik, kui tootjad esitaksid teabe
  alkohoolsete
  jookide energiasisalduse
  kohta.

| (39) | Liidu
  õigusaktide
  õiguskindluse
  ja sidususe huvides peaks toitumis- ja tervisealaste väidete vabatahtlik lisamine toidu märgistusele olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1924/2006 (toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta) (18). |
| --- | --- |

(39)

Liidu
  õigusaktide
  õiguskindluse
  ja sidususe huvides peaks toitumis- ja tervisealaste väidete vabatahtlik lisamine toidu märgistusele olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1924/2006 (toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta) (18).

| (40) | Et vältida
  toidutootjate ja -kaubanduse
  asjatut koormamist, on asjakohane vabastada teatavat liiki toidud (töötlemata toit või toit, mille puhul toidualane teave ei määra tarbija
  ostuvalikuid, või mille välispakend või märgistus on liiga väike kohustusliku märgistuse esitamiseks
  ) kohustuslikust toitumisalase teabega märgistamisest, välja arvatud juhul, kui sellise teabe esitamine on ette nähtud
  liidu
  muude õigusaktidega. |
| --- | --- |

(40)

Et vältida
  toidutootjate ja -kaubanduse
  asjatut koormamist, on asjakohane vabastada teatavat liiki toidud (töötlemata toit või toit, mille puhul toidualane teave ei määra tarbija
  ostuvalikuid, või mille välispakend või märgistus on liiga väike kohustusliku märgistuse esitamiseks
  ) kohustuslikust toitumisalase teabega märgistamisest, välja arvatud juhul, kui sellise teabe esitamine on ette nähtud
  liidu
  muude õigusaktidega.

| (41) | Et
  esitatav teave ▐ oleks keskmisele tarbijale meelepärane
  ja
  täidaks oma kasutuselevõtu eesmärki
  , peaks see olema keskmisele tarbijale hõlpsasti mõistetav
  .
  Oleks asjakohane esitada teavet
  märgistuse kõige nähtavamal osal, et tarbijad toitu ostes peamist toitumisalast teavet hõlpsasti näeksid. |
| --- | --- |

(41)

Et
  esitatav teave ▐ oleks keskmisele tarbijale meelepärane
  ja
  täidaks oma kasutuselevõtu eesmärki
  , peaks see olema keskmisele tarbijale hõlpsasti mõistetav
  .
  Oleks asjakohane esitada teavet
  märgistuse kõige nähtavamal osal, et tarbijad toitu ostes peamist toitumisalast teavet hõlpsasti näeksid.

| (42) | Viimasel ajal mõnes liikmesriigis ja mõne toiduainetetööstuse sektori poolt kasutusele võetud toitumisalase teabe väljendamise uudne viis – mitte enam kujul 100 g/100 ml/portsjoni kohta – on näidanud, et tarbijaile selline süsteem meeldib, sest selle abil saab
  ruttu
  teha
  otsuseid
  . Kogu
  liidus
  puuduvad aga
  teaduslikud
  andmed selle kohta, kuidas keskmine tarbija mõistab ja kasutab teabe alternatiivseid väljendamisviise.
  Et oleks lihtsam võrrelda tooteid eri suurusega pakendites, on otstarbekas siduda toitumisalane teave edaspidigi kohustuslikus korras kogusega 100g/100ml ning vajaduse korral lubada täiendavaid koguselisi andmeid. Kui toit on pakendatud üksikportsjonina, peaks toitumisalane teave portsjoni kohta olema täiendavalt kohustuslik. Et vältida eksitavaid koguselisi andmeid, tuleks konsultatsioonimeetodit rakendades portsjoni suurused standardida terve liidu ulatuses. |
| --- | --- |

(42)

Viimasel ajal mõnes liikmesriigis ja mõne toiduainetetööstuse sektori poolt kasutusele võetud toitumisalase teabe väljendamise uudne viis – mitte enam kujul 100 g/100 ml/portsjoni kohta – on näidanud, et tarbijaile selline süsteem meeldib, sest selle abil saab
  ruttu
  teha
  otsuseid
  . Kogu
  liidus
  puuduvad aga
  teaduslikud
  andmed selle kohta, kuidas keskmine tarbija mõistab ja kasutab teabe alternatiivseid väljendamisviise.
  Et oleks lihtsam võrrelda tooteid eri suurusega pakendites, on otstarbekas siduda toitumisalane teave edaspidigi kohustuslikus korras kogusega 100g/100ml ning vajaduse korral lubada täiendavaid koguselisi andmeid. Kui toit on pakendatud üksikportsjonina, peaks toitumisalane teave portsjoni kohta olema täiendavalt kohustuslik. Et vältida eksitavaid koguselisi andmeid, tuleks konsultatsioonimeetodit rakendades portsjoni suurused standardida terve liidu ulatuses.

| (43) | Märgistuse kõige nähtavamal osal ja hõlpsasti äratuntaval kujul esitatud toitainete koguseid ja võrdlevaid näitajaid käsitlev tekst, mille alusel saab hinnata toidu toiteomadusi, peaks moodustama tervikuna toitumisalase teabe ja seda ei peaks käsitlema üksikute väidete rühmana. |
| --- | --- |

(43)

Märgistuse kõige nähtavamal osal ja hõlpsasti äratuntaval kujul esitatud toitainete koguseid ja võrdlevaid näitajaid käsitlev tekst, mille alusel saab hinnata toidu toiteomadusi, peaks moodustama tervikuna toitumisalase teabe ja seda ei peaks käsitlema üksikute väidete rühmana.

| (44) | Kogemused näitavad, et paljudel juhtudel halvendab vabatahtliku toidualase teabe esitamine kohustusliku toidualase teabe selgust. Sellepärast tuleks ette näha kriteeriumid, mis aitaksid toidukäitlejatel ja täitevasutustel luua tasakaal kohustusliku ja vabatahtliku toidualase teabe esitamise vahel. |
| --- | --- |

(44)

Kogemused näitavad, et paljudel juhtudel halvendab vabatahtliku toidualase teabe esitamine kohustusliku toidualase teabe selgust. Sellepärast tuleks ette näha kriteeriumid, mis aitaksid toidukäitlejatel ja täitevasutustel luua tasakaal kohustusliku ja vabatahtliku toidualase teabe esitamise vahel.

| (45) | Ka pakendamata toidu ja toitlustusettevõtjate pakutava toidu puhul on teave
  võimalike allergeenide kohta
  allergikutele
  väga
  oluline
  . Sellepärast
  peaks tarbijatel olema võimalik
  kõnealust teavet alati
  saada
  . |
| --- | --- |

(45)

Ka pakendamata toidu ja toitlustusettevõtjate pakutava toidu puhul on teave
  võimalike allergeenide kohta
  allergikutele
  väga
  oluline
  . Sellepärast
  peaks tarbijatel olema võimalik
  kõnealust teavet alati
  saada
  .

| (46) | Liikmesriikidel ei tohiks olla võimalust võtta käesoleva määrusega ühtlustatavas valdkonnas vastu muid sätteid peale käesolevas määruses sätestatute, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on konkreetselt osutatud teisiti.
  Võttes arvesse, et riiklikud märgistusnõuded võivad takistada vaba liikumist siseturul, peaksid liikmesriigid täiendavalt põhjendama, miks kõnealuseid nõudeid on vaja kehtestada, ja kavandama meetmed, mida nad võtavad nõuete kohaldamise tagamiseks kaubandust kõige vähem piiraval viisil. |
| --- | --- |

(46)

Liikmesriikidel ei tohiks olla võimalust võtta käesoleva määrusega ühtlustatavas valdkonnas vastu muid sätteid peale käesolevas määruses sätestatute, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on konkreetselt osutatud teisiti.
  Võttes arvesse, et riiklikud märgistusnõuded võivad takistada vaba liikumist siseturul, peaksid liikmesriigid täiendavalt põhjendama, miks kõnealuseid nõudeid on vaja kehtestada, ja kavandama meetmed, mida nad võtavad nõuete kohaldamise tagamiseks kaubandust kõige vähem piiraval viisil.

| (47) | Toidualast teavet reguleerivad eeskirjad peaksid suutma kohaneda kiiresti muutuva sotsiaalse, majandus- ja tehnoloogilise keskkonnaga. |
| --- | --- |

(47)

Toidualast teavet reguleerivad eeskirjad peaksid suutma kohaneda kiiresti muutuva sotsiaalse, majandus- ja tehnoloogilise keskkonnaga.

| (48) | Toidualase teabe teatavate aspektide puhul, mis aitavad kaasa uuenduslike ja kaasaegsete kaubandustavade arengule, tuleb läbi viia piisavalt katseid ja tarbijauuringuid ning esitada kindlaid tõendeid parimate märgistussüsteemide kohta. Sellepärast peaksid toidualast teavet käsitlevad liidu õigusnormid sellistel juhtudel piirduma tarbijakaitse ja teabe taset kindlaksmääravate kohustuslike põhinõuetega ning võimaldama nende nõuete täitmisel paindlikkust viisil, mis on vastavuses siseturu sätetega. |
| --- | --- |

(48)

Toidualase teabe teatavate aspektide puhul, mis aitavad kaasa uuenduslike ja kaasaegsete kaubandustavade arengule, tuleb läbi viia piisavalt katseid ja tarbijauuringuid ning esitada kindlaid tõendeid parimate märgistussüsteemide kohta. Sellepärast peaksid toidualast teavet käsitlevad liidu õigusnormid sellistel juhtudel piirduma tarbijakaitse ja teabe taset kindlaksmääravate kohustuslike põhinõuetega ning võimaldama nende nõuete täitmisel paindlikkust viisil, mis on vastavuses siseturu sätetega.

| (49) | Tagamaks, et üksikasjalikud toidualast teavet käsitlevad nõuded koostatakse ja kehtestatakse järk-järgult ja et need tuleneksid parimatest tavadest, peaksid liidu ja liikmesriikide tasandil olema paindlikud mehhanismid, mis põhinevad avatud ja läbipaistval avalikul arutelul ning suure hulga representatiivsete sidusrühmade pideval suhtlusel. Need mehhanismid võivad viia riiklike mittesiduvate märgistussüsteemide väljatöötamiseni, mis tugineb põhjalikele tarbijauuringutele ja sidusrühmadega peetavatele ulatuslikele konsultatsioonidele. Tuleks välja töötada ka tarbijatele suunatud mehhanismid, mis aitaksid tarbijatel riikliku märgistussüsteemi alusel märgistatud toitu identifitseerida kas identifitseerimisnumbri või mõne sümboli abil. |
| --- | --- |

(49)

Tagamaks, et üksikasjalikud toidualast teavet käsitlevad nõuded koostatakse ja kehtestatakse järk-järgult ja et need tuleneksid parimatest tavadest, peaksid liidu ja liikmesriikide tasandil olema paindlikud mehhanismid, mis põhinevad avatud ja läbipaistval avalikul arutelul ning suure hulga representatiivsete sidusrühmade pideval suhtlusel. Need mehhanismid võivad viia riiklike mittesiduvate märgistussüsteemide väljatöötamiseni, mis tugineb põhjalikele tarbijauuringutele ja sidusrühmadega peetavatele ulatuslikele konsultatsioonidele. Tuleks välja töötada ka tarbijatele suunatud mehhanismid, mis aitaksid tarbijatel riikliku märgistussüsteemi alusel märgistatud toitu identifitseerida kas identifitseerimisnumbri või mõne sümboli abil.

| (50) | Erinevates liikmesriikides saavutatud tulemuste järjekindluse tagamiseks on vaja edendada pidevat parimate tavade vahetamist ja kogemuste jagamist liikmesriikide ja komisjoni vahel ning edendada sidusrühmade osalust selles tegevuses. |
| --- | --- |

(50)

Erinevates liikmesriikides saavutatud tulemuste järjekindluse tagamiseks on vaja edendada pidevat parimate tavade vahetamist ja kogemuste jagamist liikmesriikide ja komisjoni vahel ning edendada sidusrühmade osalust selles tegevuses.

| (51) | Liikmesriigid peaksid teostama ametlikku kontrolli, et tagada käesoleva määruse järgimine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) (19). |
| --- | --- |

(51)

Liikmesriigid peaksid teostama ametlikku kontrolli, et tagada käesoleva määruse järgimine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) (19).

| (52) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrustes (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 (vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta) (20) sisalduvaid viiteid direktiivile 90/496/EMÜ tuleks ajakohastada, et võtta arvesse käesolevat määrust. Seega tuleks määruseid (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(52)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrustes (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 (vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta) (20) sisalduvaid viiteid direktiivile 90/496/EMÜ tuleks ajakohastada, et võtta arvesse käesolevat määrust. Seega tuleks määruseid (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 vastavalt muuta.

| (53) | Et võimaldada huvitatud isikutel, eelkõige VKEdel esitada oma toodetel toitumisalast teavet, tuleks toitumisalast teavet kohustuslikuks muutvaid meetmeid kohaldada järk-järgult ja pikemate üleminekuperioodide jooksul ning mikroettevõtjatele tuleks ette näha täiendav üleminekuperiood. |
| --- | --- |

(53)

Et võimaldada huvitatud isikutel, eelkõige VKEdel esitada oma toodetel toitumisalast teavet, tuleks toitumisalast teavet kohustuslikuks muutvaid meetmeid kohaldada järk-järgult ja pikemate üleminekuperioodide jooksul ning mikroettevõtjatele tuleks ette näha täiendav üleminekuperiood.

| (54) | Loomulikult võivad ka käsitööna valmistatud toidu ja toidu jaemüügiettevõtete poolt otse müügikohas valmistatavad värsked tooted sisaldada aineid, mis põhjustavad tundlikel inimestel allergiat või talumatust. Kuna aga pakendamata tooteid müüakse tarbijaga otse suheldes, peaks olema võimalik anda vastavat teavet nt müügivestluse käigus või müügisaalis selgelt nähtava sildi abil või välja pandud teabematerjali kaudu. |
| --- | --- |

(54)

Loomulikult võivad ka käsitööna valmistatud toidu ja toidu jaemüügiettevõtete poolt otse müügikohas valmistatavad värsked tooted sisaldada aineid, mis põhjustavad tundlikel inimestel allergiat või talumatust. Kuna aga pakendamata tooteid müüakse tarbijaga otse suheldes, peaks olema võimalik anda vastavat teavet nt müügivestluse käigus või müügisaalis selgelt nähtava sildi abil või välja pandud teabematerjali kaudu.

| (55) | Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
  ▐ |
| --- | --- |

(55)

Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

▐

| (56) | Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(56)

Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.

| (57) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291 sätestatakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt eelnevalt määruse abil eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. Kuni kõnealuse uue määruse vastuvõtmiseni, ja arvestades, et käesolev määrus tuleb võimalikult kiiresti vastu võtta, kohaldatakse jätkuvalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (21) (välja arvatud kontrolliga regulatiivmenetlust käsitlevaid sätteid, mis ei ole kohaldatavad), kui need sätted on vastavuses muudetud aluslepingutega. Viited kõnealustele menetlustele tuleb siiski asendada viidetega uue määruse eeskirjadele ja põhimõtetele kohe pärast kõnealuse määruse jõustumist.


  ▐ |
| --- | --- |

(57)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291 sätestatakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt eelnevalt määruse abil eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. Kuni kõnealuse uue määruse vastuvõtmiseni, ja arvestades, et käesolev määrus tuleb võimalikult kiiresti vastu võtta, kohaldatakse jätkuvalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (21) (välja arvatud kontrolliga regulatiivmenetlust käsitlevaid sätteid, mis ei ole kohaldatavad), kui need sätted on vastavuses muudetud aluslepingutega. Viited kõnealustele menetlustele tuleb siiski asendada viidetega uue määruse eeskirjadele ja põhimõtetele kohe pärast kõnealuse määruse jõustumist.

▐

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja kohaldamisala

▐

1.   Käesolevas määruses sätestatakse toidualast teavet, eelkõige toidu märgistamist, reguleerivad üldpõhimõtted, nõuded ja vastutus. Samuti sätestatakse selles vahendid, mille abil tagada tarbijate õigus teavet saada ja toidualase teabe esitamise kord, võttes arvesse vajadust tagada piisav paindlikkus selleks, et reageerida uutele arengusuundadele ja teabega seotud nõuetele.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse toiduahela kõigi etappide suhtes,
  mis
  on seotud toidualase teabe esitamisega
  lõpptarbijatele
  .

Seda kohaldatakse igasuguse lõpptarbijatele
  tarnimiseks
  ette nähtud
  pakendatud
  toidu ja toitlustusettevõtetele tarnimiseks ette nähtud
  toidu suhtes
  .

Seda ei kohaldata toidu suhtes, mis pakitakse otse müügikohas enne lõpptarbijale väljastamist.

Käesolevat määrust kohaldatakse transpordiettevõtete pakutavate toitlustusteenuste suhtes üksnes juhul, kui neid teenuseid pakutakse liidu territooriumil asuva kahe punkti vahelisel marsruudil.

3.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse üksnes toidu suhtes, mis on valmistatud ettevõtlustegevuse käigus, mille puhul on täheldatav teatav järjepidevus ja organisatoorne tase. Selline tegevus nagu aeg-ajalt toiduga kauplemine, selle pakkumine või müük eraisikute poolt heategevusüritustel või kohalikel laatadel või kogunemistel ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse.

4.
     
  Kolmandatest riikidest pärit toitu võib turustada liidus ainult juhul, kui see vastab käesoleva määruse nõuetele.

5.   Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks
  liidu
  konkreetsete õigusaktidega teatava toidu suhtes ette nähtud märgistamisalaste nõuete kohaldamist.
  Komisjon avaldab hiljemalt ... (22) põhjaliku ja ajakohastatud loetelu märgistusnõuetest, mis on sätestatud liidu teatavates õigusaktides, mida kohaldatakse konkreetse toidu puhul, ja teeb selle loetelu internetis kättesaadavaks.

Komisjon esitab hiljemalt ... (23) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande nimetatud märgistusnõuete vastavuse kohta käesolevale määrusele. Vajadusel lisab komisjon aruandele asjakohase ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „toit”, „toidualased õigusnormid”, „toidukäitlemisettevõtja”, „toidukäitleja”, „jaemüük”, „turuleviimine” ja „lõpptarbija”, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 2 ja artikli 3 lõigetes 1, 2, 3, 7, 8 ja 18; |
| --- | --- |

a)

„toit”, „toidualased õigusnormid”, „toidukäitlemisettevõtja”, „toidukäitleja”, „jaemüük”, „turuleviimine” ja „lõpptarbija”, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 2 ja artikli 3 lõigetes 1, 2, 3, 7, 8 ja 18;

| b) | „töötlemine”, „töötlemata tooted” ja „töödeldud tooted”, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (24) artikli 2 lõike 1 punktides m, n ja o; |
| --- | --- |

b)

„töötlemine”, „töötlemata tooted” ja „töödeldud tooted”, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (24) artikli 2 lõike 1 punktides m, n ja o;

| c) | „lisaained” ja „abiained”, mis on määratletud nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/107/EMÜ (inimtarbimiseks ettenähtud toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (25) artikli 1 lõikes 2 ja artikli 1 lõike 3 punktis a; |
| --- | --- |

c)

„lisaained” ja „abiained”, mis on määratletud nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/107/EMÜ (inimtarbimiseks ettenähtud toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (25) artikli 1 lõikes 2 ja artikli 1 lõike 3 punktis a;

| d) | „lõhna- ja maitseaine”, mis on määratletud nõukogu 22. juuni 1988. aasta direktiivi 88/388/EMÜ (toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning nende tootmiseks vajalikke lähtematerjale käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (26) artikli 1 lõike 2 punktis a; |
| --- | --- |

d)

„lõhna- ja maitseaine”, mis on määratletud nõukogu 22. juuni 1988. aasta direktiivi 88/388/EMÜ (toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning nende tootmiseks vajalikke lähtematerjale käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (26) artikli 1 lõike 2 punktis a;

| e) | „liha” ja „lihamass”, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (27) I lisa punkides 1.1 ja 1.14; |
| --- | --- |

e)

„liha” ja „lihamass”, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (27) I lisa punkides 1.1 ja 1.14;

| f) | „väide”, „toitaine”, „muu aine”, „toitumisalane väide” ja „tervisealane väide”, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 2 lõike 2 punktides 1–5. |
| --- | --- |

f)

„väide”, „toitaine”, „muu aine”, „toitumisalane väide” ja „tervisealane väide”, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 2 lõike 2 punktides 1–5.

2.   Kohaldatakse ka järgmisi mõisteid:

a)   „toidualane teave”– toitu käsitlev teave, mis tehakse lõpptarbijale teatavaks märgistuse, muu lisamaterjali või muude vahenditega, sh
  uudsete tehnoloogiate
  või verbaalse
  suhtlemise teel
  . See ei hõlma Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivis 2000/31/EÜ (infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul) (28) määratletud kommertsteadaandeid;

▐

b)   „toitlustusettevõte”– ettevõte (sh
  müügiautomaat,
  sõiduk või paikne või mobiilne lett), nagu näiteks restoran, söökla, kool
  ,
  haigla
  ja toitlustusteeninduse ettevõte
  , kus äritegevuse käigus valmistatakse toitu
  , mis on mõeldud koheseks
  tarbimiseks
  lõpptarbija poolt
  ;

c)   „pakendatud toit”– iga lõpptarbijale või toitlustusettevõtetele valmis kujul esitatav artikkel, mis koosneb toidust
  pakendis
  , olenemata sellest, kas pakend ümbritseb toitu täielikult või osaliselt, kuid igal juhul sellisel viisil, mis ei võimalda pakendit avamata või muutmata selle sisu muuta.

d)
     „pakendamata toit”–

e)
     „käsitööna valmistatud toit”–

f)   „koostisosa”– toiduaine tootmisel või valmistamisel kasutatav mis tahes aine, sh lisaained, ja toidus kasutatavad ensüümid ja liitkoostisosa
  koostisosad
  , mida valmistoode – ka muudetud kujul – sisaldab▐

g)   „lähtekoht”–
  vastavalt
  nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92
  artikli 23 lõikele 2 koht, riik või piirkond, kust tooted või põllumajanduslikud koostisosad on tervikuna saadud
  ;

h)   „liitkoostisosa”– koostisosa, mis koosneb enam kui ühest koostisosast;

i)   „märgistus”– silt, kaubamärk, tähis, kujundlik või muul viisil kirjeldav element, mis on toidu pakendile kirjutatud, trükitud, šablooni abil värvitud, reljeefselt sissepressitud, tembeldatud või selle külge kinnitatud;

j)   „märgistamine”– mis tahes sõnad, üksikasjalikud andmed, kaubamärgid, margitoodete nimed, kujundlikud elemendid või sümbolid toidu kohta, mis on paigutatud mis tahes pakendile, dokumendile, sedelile, märgistusele või kaelaetiketile ja on kaasas selle toiduga või viitavad sellele toidule;

k)   „märgistuse kõige nähtavam osa”– pakendi kõik sellised pinnad, mis on loetavad ühest vaatepunktist ning mis võimaldavad kiire ja lihtsa juurdepääsu märgistusel olevale teabele▐;

l)
     „loetavus”–
  kiri, trükk, pressjäljend, markeering, graveering, tembeldus jms, mis võimaldab normaalnägevusega tarbijal optiliste abivahenditeta mõista toidu märgistuse sisu; loetavus sõltub kirjasuurusest, kirjalaadist, kirja joonetugevusest, sõna-, tähe- ja reavahest, tähelaiuse ja -kõrguse suhtest ning kirja ja tausta vahelisest kontrastist;

▐

m)   „tavapärane nimi”– nimi, mida
  mõistetakse
  toidu nimena ilma, et seda oleks vaja liikmesriigis, kus seda müüakse, tarbijatele täiendavalt selgitada;

n)   „kirjeldav nimi”– nimi, milles kirjeldatakse toitu ja vajaduse korral toidu kasutust, ning mis on piisavalt selge selleks, et tarbijad võiksid mõista toidu olemust ja eristada seda teistest toodetest, millega toitu võidakse segi ajada;

▐

o)
     „ühest koostisosast koosnev toode”–

p)   „põhinõuded”– nõuded, millega määratakse kindlaks vastav tarbijakaitse tase ja toidualase teabe hulk ning mis kehtestatakse
  liidu
  õigusaktiga ▐;

q)   „minimaalse säilimisaja kuupäev”– kuupäev, milleni nõuetekohase ladustamise
  või pakendil esitatud spetsiaalsete säilitustingimuste
  korral säilivad toidu konkreetsed omadused;

r)
     „tarvitamise lõpptähtpäev”–

s)
     „valmistamise kuupäev”–

t)   „parimad tavad”– pädevate asutuste poolt kinnitatud normid, standardid, süsteemid, algatused või muud tegevused, mis on kogemuste ja uuringute põhjal osutunud kõige tõhusamaks valdava osa tarbijate puhul ja mida peetakse teiste poolt järgitavaks eeskujuks.

u)
     „toidu imitatsioon”–

3.   Käesoleva määruse mõistes osutab toidu päritoluriik toidu päritolule vastavalt päritolu määratlusele määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklites 23–26.

4.   Kohaldatakse ka I lisas sätestatud erimõisteid.

II   PEATÜKK

TOIDUALASE TEABE ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 3

Üldeesmärgid

1.   Toidualase teabe esitamisega püütakse tagada ▐ tervise ▐ kõrgetasemeline kaitse,
  läbipaistvus ja toodete võrreldavus tarbija huvides ning luuakse alus teadlikeks valikuteks ja toidu ohutuks kasutamiseks
  .

2.
     
  Toidu märgistus peab olema keskmisele tarbijale hõlpsasti äratuntav, loetav ja arusaadav.

3.   Toidualast teavet käsitlevate õigusaktide eesmärk on saavutada liidus seaduslikult toodetud ja turustatud toidu vaba liikumine ▐.

4.   Kui toidualast teavet käsitlevates õigusaktides kehtestatakse uued nõuded,
  nähakse
  uute nõuete jõustumise järgselt
  ette
  üleminekuperiood, mille jooksul võib turule viia uutele nõuetele mittevastava märgistusega toitu ja mille jooksul sellise toidu varusid, mida on enne üleminekuperioodi lõppu turule viidud, võib müüa kuni varude lõppemiseni
  , välja arvatud juhul, kui kõnealused nõuded on seotud inimeste tervise kaitsega
  .
  Uued toiduainete märgistamise eeskirjad kehtestatakse vastavalt ühtsele kohaldamistähtajale, mille määrab kindlaks komisjon pärast liikmesriikide ja sidusrühmadega konsulteerimist.

Artikkel 4

Kohustuslikku toidualast teavet käsitlevad põhimõtted

1.   Kui ▐ õigusaktidega nõutakse kohustuslikku toidualast teavet, hõlmab see teavet, mis kuulub eelkõige ühte järgmistest kategooriatest:

| a) | teave toidu määratluse ja koostise,
  koguste,
  omaduste või muude iseloomulike tunnuste kohta; |
| --- | --- |

a)

teave toidu määratluse ja koostise,
  koguste,
  omaduste või muude iseloomulike tunnuste kohta;

| b) | teave tarbijate tervise kaitse ja toidu ohutu kasutamise kohta. Eelkõige puudutab see järgmist teavet:






  i) | koostisosade omadused, mis võivad olla kahjulikud teatud tarbijarühmadele; |
| --- | --- | --- |

b)

teave tarbijate tervise kaitse ja toidu ohutu kasutamise kohta. Eelkõige puudutab see järgmist teavet:

i)

koostisosade omadused, mis võivad olla kahjulikud teatud tarbijarühmadele;

| ii) | säilimisaeg, ladustamine
  , vajaduse korral säilitamistingimused pärast toote avamist,
  ja ohutu kasutamine;
  ▐ |
| --- | --- |

ii)

säilimisaeg, ladustamine
  , vajaduse korral säilitamistingimused pärast toote avamist,
  ja ohutu kasutamine;

▐

| c) | teave toiteomaduste kohta, et tarbijatel, sh eriliste toitumisalaste nõudmistega tarbijatel oleks võimalik teha teadlikke valikuid. |
| --- | --- |

c)

teave toiteomaduste kohta, et tarbijatel, sh eriliste toitumisalaste nõudmistega tarbijatel oleks võimalik teha teadlikke valikuid.

2.   Otsuse tegemisel, kas kohustuslik toidualane teave on vajalik, võetakse arvesse ▐ konkreetse teabe
  esitamisest tulenevaid võimalikke kulusid ja
  kasu
  sidusrühmadele (sh tarbijad, tootjad jt)
  .

Artikkel 5

Nõupidamine Euroopa Toiduohutusametiga

Kõik toidualast teavet käsitlevad meetmed, mis omavad tõenäoliselt mõju rahvatervisele, võetakse vastu pärast nõupidamist Euroopa Toiduohutusametiga („amet”).

III   PEATÜKK

TOIDUALAST TEAVET KÄSITLEVAD ÜLDNÕUDED JA TOIDUKÄITLEJATE VASTUTUS

Artikkel 6

Põhinõue

Mis tahes lõpptarbijale või toitlustusettevõtetele tarnimiseks mõeldud toidule lisatakse toidualane teave käesoleva määruse kohaselt.

Artikkel 7

Õiglane teavitamine

1.   Toidualane teave ei tohi olla ▐ eksitav, eelkõige:

| a) | viisil, et
  toidu
  kirjeldus ja/või piltkujutised võiksid eksitada tarbijaid selle olemuse, määratletuse, omaduste, koostise, üksikute koostisosade ja nende koguse, säilivuse, päritoluriigi või -koha
  , valmistus- või
  tootmismeetodi osas
  ; |
| --- | --- |

a)

viisil, et
  toidu
  kirjeldus ja/või piltkujutised võiksid eksitada tarbijaid selle olemuse, määratletuse, omaduste, koostise, üksikute koostisosade ja nende koguse, säilivuse, päritoluriigi või -koha
  , valmistus- või
  tootmismeetodi osas
  ;

| b) | sisendades tarbijale nimetuse või pakendil avaldatud piltkujutistega teatava kindla toote või koostisaine olemasolu, kuigi tegelikult on tegemist selle toiduaine imitatsiooniga või asendusainega, mida on kasutatud tootes tavaliselt kasutatava koostisaine asemel. Sellistel juhtudel peab toote pakendile nähtavale kohale lisama märke „imitatsioon” või „(asendatud aine nimetus) asemel on kasutatud (asendusaine nimetus)”; |
| --- | --- |

b)

sisendades tarbijale nimetuse või pakendil avaldatud piltkujutistega teatava kindla toote või koostisaine olemasolu, kuigi tegelikult on tegemist selle toiduaine imitatsiooniga või asendusainega, mida on kasutatud tootes tavaliselt kasutatava koostisaine asemel. Sellistel juhtudel peab toote pakendile nähtavale kohale lisama märke „imitatsioon” või „(asendatud aine nimetus) asemel on kasutatud (asendusaine nimetus)”;

| c) | lihatoodete puhul ei tohi tekitada muljet, et tegemist on tervikliku lihatükiga, kui toode on kokku pandud mitmest lihatükist; sellistel juhtudel peab toote pakendile nähtavale kohale lisama märke „vormitud liha – koosneb lihatükkidest”; |
| --- | --- |

c)

lihatoodete puhul ei tohi tekitada muljet, et tegemist on tervikliku lihatükiga, kui toode on kokku pandud mitmest lihatükist; sellistel juhtudel peab toote pakendile nähtavale kohale lisama märke „vormitud liha – koosneb lihatükkidest”;

| d) | omistada toidule mõju või omadusi, mida toidul ei ole; |
| --- | --- |

d)

omistada toidule mõju või omadusi, mida toidul ei ole;

| e) | anda mõista, et toit on eriomadustega, kui selliste omadustega on tegelikult kõik samalaadsed toidud
  , või eriti rõhutada, et puuduvad teatavad koostis- ja/või toitained, mida antud toit põhimõtteliselt ei sisalda; |
| --- | --- |

e)

anda mõista, et toit on eriomadustega, kui selliste omadustega on tegelikult kõik samalaadsed toidud
  , või eriti rõhutada, et puuduvad teatavad koostis- ja/või toitained, mida antud toit põhimõtteliselt ei sisalda;

| f) | otseselt reklaamida suhkru- ja/või rasvasisalduse olulist vähendamist, kui samal ajal ei ole kõnealuses toidus vastavalt vähendatud energiasisaldust (kilodžaulid või kilokalorid); |
| --- | --- |

f)

otseselt reklaamida suhkru- ja/või rasvasisalduse olulist vähendamist, kui samal ajal ei ole kõnealuses toidus vastavalt vähendatud energiasisaldust (kilodžaulid või kilokalorid);

| g) | kasutada tähistust „dieettoit”, kui kõnealune toit ei vasta liidu eeskirjadele, mis käsitlevad eritoitu; |
| --- | --- |

g)

kasutada tähistust „dieettoit”, kui kõnealune toit ei vasta liidu eeskirjadele, mis käsitlevad eritoitu;

| h) | piima puhul kirjeldada piima värskena, kui selle tarvitamise lõpptähtaeg on pikem kui seitse päeva pärast piima pakendamist. |
| --- | --- |

h)

piima puhul kirjeldada piima värskena, kui selle tarvitamise lõpptähtaeg on pikem kui seitse päeva pärast piima pakendamist.

2.   Toidualane teave peab olema täpne, selge ja tarbijale kergesti arusaadav.

3.   Kohaldades
  liidu
  õigusaktides ettenähtud erandeid loodusliku mineraalvee ja eritoiduks ettenähtud toiduainete suhtes, ei omistata toidualase teabega ühelegi toidule inimeste haigusi vältida aitavaid või ravivaid omadusi või tervendavat toimet ega viidata niisugustele omadustele.

4.   
  Lõikeid 1 ja 3
  kohaldatakse ka:

| a) | reklaami suhtes; |
| --- | --- |

a)

reklaami suhtes;

| b) | toidu esitlemise, eelkõige selle kuju, välimuse või pakendamise, kasutatud pakkematerjalide, järjestus- ja väljapanemisviisi suhtes. |
| --- | --- |

b)

toidu esitlemise, eelkõige selle kuju, välimuse või pakendamise, kasutatud pakkematerjalide, järjestus- ja väljapanemisviisi suhtes.

Artikkel 8

Vastutus

1.   
  Toidualase teabe eest vastutav isik tagab esitatud andmete olemasolu ja sisulise õigsuse.

2.   
  Toidualase teabe eest vastutav isik on toidukäitleja, kes esimesena laseb toidu liidu turule, või vajaduse korral toidukäitleja, kelle nime või ärinime all toitu turustatakse
  .

3.   
  Sel määral, kui toidukäitlejate tegevus mõjutab toidualast teavet nende kontrollitavas ettevõttes
  , tagavad
  toidukäitlejad, et esitatud teave oleks kooskõlas käesoleva määruse nõuetega
  .

4.   Toidukäitlejad, kes tegelevad sellise jaemüügi või turustamisega, mis ei mõjuta toidualast teavet, kannavad hoolt selle eest, et oma tegevusala piires
  aidata
  tagada ▐ toidualast teavet käsitlevate nõuete
  järgimist
  , eelkõige viisil, et nad
  hoiduvad tarnimast
  toitu, mille kohta nad spetsialistidena olemasoleva teabe põhjal teavad või eeldavad, et see ei vasta
  kõnealustele
  nõuetele.

5.   Toidukäitlejad tagavad oma kontrolli all olevas ettevõttes, et teave pakendamata toidu kohta
  oleks kättesaadav
  ettevõtjale, kes
  käitleb toitu edasimüügiks või edasiseks töötlemiseks
  , selleks et
  nõudmise
  korral oleks
  ettevõtjal
  võimalik lõpptarbijale anda artikli 9 lõike 1 punktides a–c
  ,
  f
  ja h
  kirjeldatud kohustuslikku toidualast teavet.

6.   Alljärgnevatel juhtudel tagavad toidukäitlejad oma kontrolli all olevas ettevõttes, et artikli 9 alusel nõutavad kohustuslikud andmed on esitatud välispakendil, millesse toitu turustamiseks pakendatakse, või toidu kohta esitatavates äridokumentides juhul, kui on võimalik tagada, et need dokumendid on kas lisatud vastavale toidule või saadeti enne tarnimist või tarnimise ajal:

| a) | kui pakendatud toit on ette nähtud lõpptarbijale, kuid turustatud enne lõpptarbijale müümist ning müük toitlustusettevõttele ei ole toimunud kõnealusel etapil; |
| --- | --- |

a)

kui pakendatud toit on ette nähtud lõpptarbijale, kuid turustatud enne lõpptarbijale müümist ning müük toitlustusettevõttele ei ole toimunud kõnealusel etapil;

| b) | kui pakendatud toit on ette nähtud tarnimiseks toitlustusettevõtetele valmistamise, töötlemise või tükeldamise otstarbeks. |
| --- | --- |

b)

kui pakendatud toit on ette nähtud tarnimiseks toitlustusettevõtetele valmistamise, töötlemise või tükeldamise otstarbeks.

Olenemata esimesest lõigust tagavad toidukäitlejad, et artikli 9 lõike 1 punktides a,
  e,
  f
  , h ja j
  osutatud andmed on olemas ka välispakendil, milles toitu turustatakse.

IV   PEATÜKK

KOHUSTUSLIK TOIDUALANE TEAVE

1.   JAGU

SISU JA ESITAMINE

Artikkel 9

Loetelu kohustuslikest andmetest

1.   Vastavalt artiklitele 11–33 ja kui käesolevas peatükis sisalduvatest eranditest ei tulene teisiti, on järgmiste andmete märkimine kohustuslik:

| a) | nimetus, mille all toodet müüakse
  ; |
| --- | --- |

a)

nimetus, mille all toodet müüakse
  ;

| b) | koostisosade loetelu; |
| --- | --- |

b)

koostisosade loetelu;

| c) | II lisas loetletud
  koostisosad
  , mis
  põhjustavad
  allergiaid või talumatust, ja
  nendest
  saadud mis tahes ained
  , võttes arvesse pakendamata toidule kehtestatud erisätteid
  ; |
| --- | --- |

c)

II lisas loetletud
  koostisosad
  , mis
  põhjustavad
  allergiaid või talumatust, ja
  nendest
  saadud mis tahes ained
  , võttes arvesse pakendamata toidule kehtestatud erisätteid
  ;

| d) | teatavate koostisosade või koostisosade kategooriate kogus
  VII lisa kohaselt
  ; |
| --- | --- |

d)

teatavate koostisosade või koostisosade kategooriate kogus
  VII lisa kohaselt
  ;

| e) | toidu netokogus
  pakendamise hetkel
  ; |
| --- | --- |

e)

toidu netokogus
  pakendamise hetkel
  ;

| f) | minimaalse säilimisaja kuupäev või
  mikrobioloogiliselt kiiresti rikneva toidu puhul
  tarbimise lõpptähtpäev; |
| --- | --- |

f)

minimaalse säilimisaja kuupäev või
  mikrobioloogiliselt kiiresti rikneva toidu puhul
  tarbimise lõpptähtpäev;

| g) | külmutatud toodete puhul valmistamiskuupäev; |
| --- | --- |

g)

külmutatud toodete puhul valmistamiskuupäev;

| h) | säilitamise
  ja/või
  kasutamise eritingimused,
  sh külmas hoidmise ja säilitamise tingimused ning säilitamistingimused enne ja pärast pakendi avamist, kui ilma selle teabeta ei oleks võimalik toitu nõuetekohaselt kasutada; |
| --- | --- |

h)

säilitamise
  ja/või
  kasutamise eritingimused,
  sh külmas hoidmise ja säilitamise tingimused ning säilitamistingimused enne ja pärast pakendi avamist, kui ilma selle teabeta ei oleks võimalik toitu nõuetekohaselt kasutada;

| i) | kasutamisjuhend, kui selleta ei ole võimalik toitu nõuetekohaselt kasutada; |
| --- | --- |

i)

kasutamisjuhend, kui selleta ei ole võimalik toitu nõuetekohaselt kasutada;

| j) | liidus registrisse kantud
  tootja, pakendaja
  ning kolmandatest riikidest pärinevate toodete puhul müüja/importija või vajadusel toidukäitleja (kelle nime või ärinime all toitu turustatakse)
  nimi või ärinimi
  või kaubamärk
  ja aadress; |
| --- | --- |

j)

liidus registrisse kantud
  tootja, pakendaja
  ning kolmandatest riikidest pärinevate toodete puhul müüja/importija või vajadusel toidukäitleja (kelle nime või ärinime all toitu turustatakse)
  nimi või ärinimi
  või kaubamärk
  ja aadress;

| k) | päritoluriik
  või -koht märgitakse järgmiste toodete puhul:








  — | liha; |
| --- | --- | --- |

k)

päritoluriik
  või -koht märgitakse järgmiste toodete puhul:

—

liha;

| — | linnuliha; |
| --- | --- |

—

linnuliha;

| — | piimatooted; |
| --- | --- |

—

piimatooted;

| — | värske puu- ja köögivili; |
| --- | --- |

—

värske puu- ja köögivili;

| — | muud ühest koostisosast koosnevad tooted; ja |
| --- | --- |

—

muud ühest koostisosast koosnevad tooted; ja

| — | liha, linnuliha ja kala, mida on kasutatud koostisosana töödeldud toidus. |
| --- | --- |

—

liha, linnuliha ja kala, mida on kasutatud koostisosana töödeldud toidus.

Muu toidu puhul päritoluriik ja -koht
  , kui nende märkimise puudumine võib tarbijat toidu tegeliku päritoluriigi või
  -koha
  määramisel oluliselt eksitada, eriti kui toidule lisatud teave või märgistus tervikuna viitaks muidu sellele, et toit on pärit teisest riigist või kohast.
  Nõuded märgistuse kohta võetakse vastu delegeeritud õigusaktidega kooskõlas artiklis 42
  sätestatud
  eeskirjadega ning artiklites 43 ja 44 sätestatud tingimustel.

▐

| l) | jookide puhul, mille alkoholisisaldus on üle 1,2 mahuprotsenti, tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides; |
| --- | --- |

l)

jookide puhul, mille alkoholisisaldus on üle 1,2 mahuprotsenti, tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides;

| m) | teave toiteväärtuse kohta. |
| --- | --- |

m)

teave toiteväärtuse kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud andmed märgitakse sõnade ja numbritega▐.

▐

Artikkel 10

Erandid mikroettevõtetele

Mikroettevõtetes käsitööna valmistatud tooted vabastatakse artikli 9 lõike 1 punktis m sätestatud nõudest. Need tooted võib vabastada ka artikli 9 lõike 1 punktides a–l sätestatud teavet käsitlevatest nõuetest, kui tooteid müüakse nende valmistamiskohas ja müüjad oskavad nõudmisel vajalikku teavet anda. Teise võimalusena võib teavet esitada ka riiulitel olevatel märgistel.

Artikkel 11

Täiendavad kohustuslikud andmed teatud toiduliikide või -kategooriate jaoks

1.   Lisaks artikli 9 lõikes 1 loetletud andmetele sätestatakse III lisas täiendavad kohustuslikud andmed teatud toiduliikide või -kategooriate jaoks.

2.   Komisjon võib III lisa muuta
  delegeeritud õigusaktidega kooskõlas artikliga 42 ning artiklites 43 ja 44 sätestatud tingimustel
  .

▐

Artikkel 12

Kaalud ja mõõdud

Artikli 9 kohaldamine ei piira kaalu ja mõõtu käsitlevaid liidu erisätteid.
  Arvesse tuleb võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/45/EÜ (millega kehtestatakse eeskirjad kinnispakkides olevate toodete nimikoguste kohta) (29) sätteid.

Artikkel 13

Kohustusliku toidualase teabe kättesaadavus ja paigutus

1.   Kohustuslik toidualane teave peab olema esitatud ja kergesti kättesaadav vastavalt käesolevale määrusele kõikide toitude puhul.

2.   Pakendatud toidu puhul on kohustuslik toidualane teave pakendil ▐.

▐

Artikkel 14

Kohustuslike andmete esitamine

1.   Ilma et see piiraks
  liidu
  teatavate õigusnormide kohaldamist konkreetse toidu puhul artikli 9 lõike 1 punktides a–l loetletud nõuete osas, trükitakse artikli 9 lõikes 1 loetletud kohustuslikud andmed pakendile või märgistusele selliselt, et ▐ on tagatud
  nende selge loetavus. Arvestada tuleb kriteeriume, nagu kirjasuurus ja -tüüp, teksti ja tausta vaheline kontrastsus, tähe- ja reavahe.

Konsulteerimise raames koostab komisjon, võttes vastu delegeeritud õigusaktid kooskõlas artikliga 42 ning artiklites 43 ja 44 sätestatud tingimustel, koos asjaomaste sidusrühmadega (sealhulgas tarbijaorganisatsioonidega) siduvad põhimõtted, milles määratakse kindlaks suunised toidu kohta tarbijatele esitatava teabe loetavuse kohta.

2.
     
  Nende toodete puhul, mis on ette nähtud eritoiduks, nagu sätestatud komisjoni 25. märtsi 1999. aasta direktiivis 1999/21/EÜ (meditsiiniliseks eriotstarbeks mõeldud dieettoitude kohta) (30), ja imiku piimasegude ja jätkupiimasegude ning imikutele ja väikelastele mõeldud toiduvalikut mitmekesistavate toitude puhul, mis kuuluvad komisjoni 22. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/141/EÜ (imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta) (31) ja komisjoni 5. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/125/EÜ (imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta) (32) reguleerimisalasse, ja millele liidu õigusaktidega on kehtestatud kohustuslikud märgistusnõuded lisaks käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 osutatud andmetele, peab kirja suurus vastama loetavuse nõuetele, arvestades tarbijat, ning sellise toidu eriotstarvet käsitleva täiendava teabe avaldamise nõuetele.

3.   Artikli 9 lõike 1 punktides a, e ja l loetletud andmed esitatakse samal väljal.

▐

4.   Lõiget 3 ei kohaldata artikli 17 lõigetes 1 ja 2 osutatud toitude puhul.
  Liikmesriigid, kus on kasutusel mitu ametlikku keelt, võivad selliste pakendite või ümbriste suhtes kehtestada oma riiklikud erisätted.

5.
     
  Lühendeid, sh esitähti, ei tohi kasutada, kui need võivad tarbijat eksitada.

6.   Kohustuslik toidualane teave märgitakse tähelepanu äratavasse kohta hästi nähtavalt, selgesti loetavalt ja vajaduse korral püsikindlalt. Seda ei tohi mingil viisil peita, varjata või katkestada muu teksti või kujundlike elementidega
  ,
  mis tahes muu vahepeale lisatud materjaliga
  või toidupakendi endaga, näiteks pealekleebitava osaga
  .

7.
     
  Kohustuslike andmete esitamise tõttu ei tohi suureneda pakendimaterjali või ümbrise mõõtmed ja/või kogus ega ka koormus keskkonnale mingil muul viisil.

Artikkel 15

Kaugmüük

Ilma, et see piiraks artiklis 9 sätestatud teabealaste nõuete kohaldamist ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiivi 97/7/EÜ (tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral) (33) artiklis 2 määratletud sidevahendite kaudu müügiks pakutavate toitude puhul:

| a) | peab
  artiklites 9 ja 29 osutatud
  toidualane teave olema
  tarbija nõudmisel
  kättesaadav enne ostu sooritamist ning see
  võib olla
  näha materjalides, mis toetavad kaugmüüki, või
  esitatud
  teiste sobivate vahendite kaudu; |
| --- | --- |

a)

peab
  artiklites 9 ja 29 osutatud
  toidualane teave olema
  tarbija nõudmisel
  kättesaadav enne ostu sooritamist ning see
  võib olla
  näha materjalides, mis toetavad kaugmüüki, või
  esitatud
  teiste sobivate vahendite kaudu;

| b) | artikli 9 lõike 1 punktides ▐ f ▐ ja
  i
  ette nähtud andmete esitamine on kohustuslik alles toidu kättetoimetamise ajal. |
| --- | --- |

b)

artikli 9 lõike 1 punktides ▐ f ▐ ja
  i
  ette nähtud andmete esitamine on kohustuslik alles toidu kättetoimetamise ajal.

Artikkel 16

Keelenõuded

1.   Ilma et see piiraks artikli 9 lõike 2 kohaldamist, esitatakse kohustuslik toidualane teave selle liikmesriigi tarbijatele arusaadavas keeles, kus toitu turustatakse.

2.   Liikmesriik, kus toodet turustatakse, võib oma territooriumil ette näha andmete esitamise ühes või mitmes keeles liidu ametlike keelte hulgast.

3.
     
  Toitu, mida müüakse tollimaksuvabalt, võib turule lasta ka ainult ingliskeelse märgistusega.

4.   Lõigetega 1 ja 2 ei välistata märgistamisandmete esitamist mitmes keeles.

Artikkel 17

Erandid
  teatavate kohustuslike andmete
  esitamise nõudest

1.   Korduvkasutamiseks mõeldud klaaspudelite puhul, mis on püsivalt märgistatud ja millel seetõttu ei ole märgistus- või kaelaetiketti, on kohustuslik märkida ainult artikli 9 lõike 1 punktides a, c, e
  ja
  f ▐ loetletud andmed.

2.   Pakenditele või mahutitele
  , mille suurim trükitekstiks kasutatav pealispind on
  alla
  80 cm2,
  on pakendil või märgistusel kohustuslik esitada ainult artikli 9 lõike 1 punktides a, c, e ja f
  ning artikli 29 lõike 1 punktis a
  loetletud andmed.
  Muude andmete esitamine pakendil peaks olema võimalik vabatahtlikkuse alusel.
  Artikli 9 lõike 1 punktis b osutatud andmed esitatakse teiste vahendite kaudu või tehakse kättesaadavaks tarbija taotluse korral.

3.   Ilma et see piiraks teiste kohustuslikku toitumisalast teavet nõudvate liidu õigusaktide kohaldamist, ei nõuta artikli 9 lõike 1 punktis m osutatud teabe esitamist
  toiteväärtuse kohta
  IV lisas loetletud toitude puhul.

Pakendamata toodete ja toitlustusettevõtete pakutava toodete puhul artikli 2 lõike 2 punkti b tähenduses ei ole artiklites 9 ja 29 loetletud andmed kohustuslikud.

2.   JAGU

ÜKSIKASJALIKUD SÄTTED KOHUSTUSLIKE ANDMETE KOHTA

Artikkel 18

Toidu nimi

1.   Toidu nimeks on
  sellele toidule õigusaktiga ette nähtud
  nimi. Sellise nime puudumise korral on toidu nimeks selle tavapärane nimi või kui see puudub või kui seda ei kasutata, esitatakse toidu kirjeldav nimi.

2.   Erisätted toidu nime kasutamise kohta ja andmete kohta, mis sellele lisatakse, on sätestatud V lisas.

Artikkel 19

Koostisosade loetelu

1.   Koostisosade loetelul on või sellele eelneb sobiv pealkiri, mis koosneb sõnast „koostisosa” või sisaldab sõna „koostisosa”. Koostisosade loetelu sisaldab kõiki toidu koostisosi, mis on esitatud kaalu järgi ning kahanevas järjestuses vastavalt nende kasutamisele toiduaine valmistamise ajal.

2.
     
  Kui toode sisaldab nanomaterjali, tuleb see koostisosade loetelus selgelt välja tuua täiendiga „nano”.

3.   Koostisosad peavad olema tähistatud täpse nimetusega, vajaduse korral artiklis 18 ja V lisas ettenähtud korras.

4.   Lõigete 1 ja 3 kohaldamise tehnilised eeskirjad on sätestatud VI lisas.

Artikkel 20

Üldised erandid
  koostisosade loetelu

  esitamise nõudest

Järgmiste toitude puhul ei nõuta koostisosade loetelu esitamist:

| a) | koorimata, tükeldamata või muul samalaadsel viisil töötlemata värske puu- ja köögivili, sh kartul; |
| --- | --- |

a)

koorimata, tükeldamata või muul samalaadsel viisil töötlemata värske puu- ja köögivili, sh kartul;

| b) | gaseeritud vesi, kui kirjeldusest selgub, et toode on gaseeritud; |
| --- | --- |

b)

gaseeritud vesi, kui kirjeldusest selgub, et toode on gaseeritud;

| c) | fermenteeritud äädikas, mis on saadud ainult ühe põhisaaduse töötlemisel tingimusel, et lisatud ei ole ühtegi muud koostisosa; |
| --- | --- |

c)

fermenteeritud äädikas, mis on saadud ainult ühe põhisaaduse töötlemisel tingimusel, et lisatud ei ole ühtegi muud koostisosa;

| d) | juust, või, fermenteeritud piim ja koor, millele ei ole lisatud muid koostisosi kui piimatooteid, tootmiseks hädavajalikke ensüüme ja mikroorganismide kultuure, või juustu puhul, v.a värske ja sulatatud juust, valmistamiseks vajalikku soola; |
| --- | --- |

d)

juust, või, fermenteeritud piim ja koor, millele ei ole lisatud muid koostisosi kui piimatooteid, tootmiseks hädavajalikke ensüüme ja mikroorganismide kultuure, või juustu puhul, v.a värske ja sulatatud juust, valmistamiseks vajalikku soola;

| e) | alkoholisisaldusega joogid
  . Komisjon koostab pärast ... (34) aruande, milles käsitletakse
  käesoleva lõike
  kohaldamist kõnealuste toodete suhtes ja võib lisada aruandele ettepaneku konkreetsete meetmete võtmiseks, millega määratletakse eeskirjad
  neid tooteid käsitleva toitumisalase teabe esitamise
  kohta
  tarbijatele
  . Need meetmed
  võetakse vastu delegeeritud õigusaktidega kooskõlas artikliga 42 ning artiklites 43 ja 44 sätestatud tingimustel
  ; |
| --- | --- |

e)

alkoholisisaldusega joogid
  . Komisjon koostab pärast ... (34) aruande, milles käsitletakse
  käesoleva lõike
  kohaldamist kõnealuste toodete suhtes ja võib lisada aruandele ettepaneku konkreetsete meetmete võtmiseks, millega määratletakse eeskirjad
  neid tooteid käsitleva toitumisalase teabe esitamise
  kohta
  tarbijatele
  . Need meetmed
  võetakse vastu delegeeritud õigusaktidega kooskõlas artikliga 42 ning artiklites 43 ja 44 sätestatud tingimustel
  ;

| f) | toit, mis koosneb ühest koostisosast juhul, kui:






  i) | toidu nimi on sama, mis koostisosa nimi või |
| --- | --- | --- |

f)

toit, mis koosneb ühest koostisosast juhul, kui:

i)

toidu nimi on sama, mis koostisosa nimi või

| ii) | toidu nimi võimaldab koostisosa olemuse eksimatult kindlaks määrata. |
| --- | --- |

ii)

toidu nimi võimaldab koostisosa olemuse eksimatult kindlaks määrata.

Artikkel 21

▐

Toidu koostisosadena
  ei
  käsitleta järgmist
  :

| a) | koostisosa komponendid, mis on tootmisprotsessi käigus ajutiselt eraldatud ning hiljem uuesti sisse pandud, kuid mitte esialgsest osakaalust suuremas koguses; |
| --- | --- |

a)

koostisosa komponendid, mis on tootmisprotsessi käigus ajutiselt eraldatud ning hiljem uuesti sisse pandud, kuid mitte esialgsest osakaalust suuremas koguses;

| b) | lisaained ja ensüümid:






  i) | mis esinevad toidus ainult seetõttu, et sisalduvad kõnealuse toidu ühes või mitmes koostisosas, juhul kui need tehnoloogiliselt ei mõjuta valmistoodet või |
| --- | --- | --- |

b)

lisaained ja ensüümid:

i)

mis esinevad toidus ainult seetõttu, et sisalduvad kõnealuse toidu ühes või mitmes koostisosas, juhul kui need tehnoloogiliselt ei mõjuta valmistoodet või

| ii) | mida kasutatakse abiainetena; |
| --- | --- |

ii)

mida kasutatakse abiainetena;

| c) | ained, mille teatavas koguses kasutamine toitainete, lisaainete
  , ensüümide
  või lõhna- ja maitseainete lahustamiseks või nende kandeainetena on vältimatult vajalik; |
| --- | --- |

c)

ained, mille teatavas koguses kasutamine toitainete, lisaainete
  , ensüümide
  või lõhna- ja maitseainete lahustamiseks või nende kandeainetena on vältimatult vajalik;

| d) | ained, mis ei ole lisaained, kuid mida kasutatakse samal viisil ja samal eesmärgil kui abiaineid, ning mis sisalduvad – võib-olla muudetud kujul – valmistootes; |
| --- | --- |

d)

ained, mis ei ole lisaained, kuid mida kasutatakse samal viisil ja samal eesmärgil kui abiaineid, ning mis sisalduvad – võib-olla muudetud kujul – valmistootes;

| e) | vesi:






  i) | kui vett kasutatakse tootmisprotsessis ainult kontsentreeritud või dehüdraaditud vormis kasutatud koostisosa endisesse olekusse tagasiviimiseks; või |
| --- | --- | --- |

e)

vesi:

i)

kui vett kasutatakse tootmisprotsessis ainult kontsentreeritud või dehüdraaditud vormis kasutatud koostisosa endisesse olekusse tagasiviimiseks; või

| ii) | vedeliku puhul, mida tavaliselt toiduks ei tarbita. |
| --- | --- |

ii)

vedeliku puhul, mida tavaliselt toiduks ei tarbita.

Artikkel 22

Teatavate allergiat või talumatust põhjustavate ainete märgistamine

1.   Kõik II lisas loetletud koostisosad või selles lisas loetletud koostisosadest pärit ained esitatakse
  koostisosade loetelus alati nii, et adressaatide jaoks on allergia või talumatuse võimalus kohe selgelt arusaadav,
  v.a juhul, kui kõnealuses lisas kehtestatud erandite alusel ei ole sätestatud teisiti.

Esitamist ei nõuta juhul, kui:

| a) | toidu nimi viitab selgelt asjaomasele koostisosale; |
| --- | --- |

a)

toidu nimi viitab selgelt asjaomasele koostisosale;

| b) | II lisas loetletud koostisosa, millest aine pärineb, on juba koostisosade loetelusse kantud või |
| --- | --- |

b)

II lisas loetletud koostisosa, millest aine pärineb, on juba koostisosade loetelusse kantud või

| c) | tegemist on pakendamata toiduga. Sel juhul tuleb müügiruumis või menüüs selgesti nähtavalt osutada, et:








  — | tarbijal on allergiat põhjustavate ainete kohta võimalik teavet saada müüjaga vesteldes ja/või asutuses välja pandud teabematerjali kaudu; |
| --- | --- | --- |

c)

tegemist on pakendamata toiduga. Sel juhul tuleb müügiruumis või menüüs selgesti nähtavalt osutada, et:

—

tarbijal on allergiat põhjustavate ainete kohta võimalik teavet saada müüjaga vesteldes ja/või asutuses välja pandud teabematerjali kaudu;

| — | ei saa välistada ristsaastumist. |
| --- | --- |

—

ei saa välistada ristsaastumist.

2.   Komisjon vaatab II lisas esitatud loetelu korrapäraselt üle ja vajaduse korral ajakohastab seda uusimate teaduslike ja tehnikaalaste teadmiste alusel
  delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise teel kooskõlas artikliga 42 ning artiklites 43 ja 44 sätestatud tingimustel
  .

3.   Vajaduse korral võib vastavalt artikli 41 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele II lisa loetelu tõlgendamiseks välja anda tehnilisi juhendeid.

Artikkel 23

Koostisosade koguse märkimine

1.   Toidu tootmisel või valmistamisel tarvitatava koostisosa või koostisosade kategooria koguse märkimine on nõutav juhul kui:

| a) | asjaomane koostisosa või koostisosade kategooria esineb toidu nimes
  , mille all toitu müüakse,
  või kui tarbija seda tavaliselt selle nimega seostab või |
| --- | --- |

a)

asjaomane koostisosa või koostisosade kategooria esineb toidu nimes
  , mille all toitu müüakse,
  või kui tarbija seda tavaliselt selle nimega seostab või

| b) | asjaomane koostisosa või koostisosade kategooria tuuakse märgistusel esile sõnas, pildis või graafiliselt, või |
| --- | --- |

b)

asjaomane koostisosa või koostisosade kategooria tuuakse märgistusel esile sõnas, pildis või graafiliselt, või

| c) | asjaomane koostisosa või koostisosade kategooria on olulise tähtsusega toidu iseloomustamisel ning eristamisel toodetest, millega seda võib nime või välimuse tõttu segamini ajada. |
| --- | --- |

c)

asjaomane koostisosa või koostisosade kategooria on olulise tähtsusega toidu iseloomustamisel ning eristamisel toodetest, millega seda võib nime või välimuse tõttu segamini ajada.

▐

2.   Lõike 1 kohaldamise tehnilised eeskirjad, sealhulgas erijuhud, mille puhul teatavate koostisosade puhul ei nõuta koguselise näitaja märkimist, on sätestatud VII lisas.

Artikkel 24

Netokogus

1.   Toidu netokogus väljendatakse liitrites, sentiliitrites, milliliitrites, kilogrammides või grammides:

| a) | vedeliku mahuühikutes vedelike puhul
  vastavalt nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivile 85/339/EMÜ (inimtoiduks ettenähtud vedelike pakendite kohta) (35)

  ; |
| --- | --- |

a)

vedeliku mahuühikutes vedelike puhul
  vastavalt nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivile 85/339/EMÜ (inimtoiduks ettenähtud vedelike pakendite kohta) (35)

  ;

| b) | massiühikutes muude toodete puhul. |
| --- | --- |

b)

massiühikutes muude toodete puhul.

2.   Komisjon võib ette näha, et teatavate konkreetsete toodete puhul väljendatakse netokogus muul kui lõikes 1 kirjeldatud viisil,
  võttes
  vastu
  delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 42 ning artiklites 43 ja 44 sätestatud tingimustel
  .

3.   Lõike 1 kohaldamise tehnilised eeskirjad, sealhulgas erijuhud, mille puhul ei nõuta netokoguse märkimist, on sätestatud VIII lisas.

Artikkel 25

Minimaalse säilimisaja kuupäev, tarvitamise lõpptähtpäev
  ja valmistamiskuupäev

1.   Toitude puhul, mis mikrobioloogiliselt kiiresti riknevad ning muutuvad seetõttu lühikese ajaga inimese tervisele otseselt ohtlikuks, tuleb minimaalse säilimisaja tähtpäev asendada tarvitamise lõpptähtpäevaga.

2.   Asjakohane kuupäev
  peab olema kergesti leitav ega tohi olla varjatud. Seda
  väljendatakse
  järgmiselt:

| a) | minimaalne säilimisaeg:










  i) | kuupäevale eelnevad sõnad:








  — | „Parim enne”, kui tähtaeg sisaldab päeva, või |
| --- | --- | --- | --- |

a)

minimaalne säilimisaeg:

i)

kuupäevale eelnevad sõnad:

—

„Parim enne”, kui tähtaeg sisaldab päeva, või

| — | muudel juhtudel „Parim enne [kuupäev]”; |
| --- | --- |

—

muudel juhtudel „Parim enne [kuupäev]”;

| ii) | punktis i nimetatud tekstile lisatakse:








  — | kuupäev või |
| --- | --- | --- |

ii)

punktis i nimetatud tekstile lisatakse:

—

kuupäev või

| — | viide kuupäeva asukohale märgistusel. |
| --- | --- |

—

viide kuupäeva asukohale märgistusel.

| iii) | kuupäev esitatakse kodeerimata kujul järjestuses päev, kuu ja aasta.



  Toitude puhul:







  — | säilimisajaga alla kolme kuu märgitakse päev ja kuu; |
| --- | --- | --- |

iii)

kuupäev esitatakse kodeerimata kujul järjestuses päev, kuu ja aasta.

—

säilimisajaga alla kolme kuu märgitakse päev ja kuu;

| — | säilimisajaga kolm kuni 18 kuud märgitakse kuu ja aasta; |
| --- | --- |

—

säilimisajaga kolm kuni 18 kuud märgitakse kuu ja aasta;

| — | säilimisajaga üle 18 kuu märgitakse aasta. |
| --- | --- |

—

säilimisajaga üle 18 kuu märgitakse aasta.

| iv) | minimaalne säilimisaeg märgitakse igale pakendatud üksikportsjonile; |
| --- | --- |

iv)

minimaalne säilimisaeg märgitakse igale pakendatud üksikportsjonile;

| v) | vastavalt liidu sätetele, millega kehtestatakse kuupäeva märkimise muud viisid, ei ole minimaalset säilimisaega vaja märkida järgmiste toitude puhul:








  — | koorimata, tükeldamata või muul samalaadsel viisil töötlemata värske puu- ja köögivili, sh kartulid; antud erand ei kehti idanevate seemnete ja samalaadsete toodete, näiteks kaunviljaidude suhtes; |
| --- | --- | --- |

v)

vastavalt liidu sätetele, millega kehtestatakse kuupäeva märkimise muud viisid, ei ole minimaalset säilimisaega vaja märkida järgmiste toitude puhul:

—

koorimata, tükeldamata või muul samalaadsel viisil töötlemata värske puu- ja köögivili, sh kartulid; antud erand ei kehti idanevate seemnete ja samalaadsete toodete, näiteks kaunviljaidude suhtes;

| — | veinid, liköörveinid, vahuveinid, aromatiseeritud veinid ja samalaadsed tooted, mis on valmistatud muudest viljadest kui viinamarjad, ning joogid, mis kuuluvad CN-koodide 2206 00 91, 2206 00 93 ja 2206 00 99 alla ning on valmistatud viinamarjadest või viinamarjavirdest; |
| --- | --- |

—

veinid, liköörveinid, vahuveinid, aromatiseeritud veinid ja samalaadsed tooted, mis on valmistatud muudest viljadest kui viinamarjad, ning joogid, mis kuuluvad CN-koodide 2206 00 91, 2206 00 93 ja 2206 00 99 alla ning on valmistatud viinamarjadest või viinamarjavirdest;

| — | joogid, mille alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

joogid, mille alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti;

| — | karastusjoogid, puuviljamahlad ja -nektarid ja üle 1,2 mahuprotsendise alkoholisisaldusega joogid üle viie liitri suurustes üksikmahutites, mis on mõeldud tarnimiseks toitlustusettevõtjatele; |
| --- | --- |

—

karastusjoogid, puuviljamahlad ja -nektarid ja üle 1,2 mahuprotsendise alkoholisisaldusega joogid üle viie liitri suurustes üksikmahutites, mis on mõeldud tarnimiseks toitlustusettevõtjatele;

| — | liht- ja valikpagaritooted, mille koostis eeldab, et neid tarbitakse 24 tunni jooksul pärast valmistamist; |
| --- | --- |

—

liht- ja valikpagaritooted, mille koostis eeldab, et neid tarbitakse 24 tunni jooksul pärast valmistamist;

| — | äädikas; |
| --- | --- |

—

äädikas;

| — | keedusool; |
| --- | --- |

—

keedusool;

| — | tahke suhkur; |
| --- | --- |

—

tahke suhkur;

| — | kondiitritooted, mis koosnevad peaaegu eranditult maitse- ja/või värvainelisanditega suhkrutest; |
| --- | --- |

—

kondiitritooted, mis koosnevad peaaegu eranditult maitse- ja/või värvainelisanditega suhkrutest;

| — | närimiskummid ja samalaadsed tooted; |
| --- | --- |

—

närimiskummid ja samalaadsed tooted;

| b) | „kõlblik kuni” kuupäev:










  i) | kuupäevale eelnevad sõnad „kõlblik kuni”; |
| --- | --- | --- |

b)

„kõlblik kuni” kuupäev:

i)

kuupäevale eelnevad sõnad „kõlblik kuni”;

| ii) | punktis a nimetatud sõnadega kaasneb:








  — | kuupäev või |
| --- | --- | --- |

ii)

punktis a nimetatud sõnadega kaasneb:

—

kuupäev või

| — | viide kuupäeva asukohale märgistusel. |
| --- | --- |

—

viide kuupäeva asukohale märgistusel.

| iii) | kuupäev esitatakse kodeerimata kujul järjekorras päev, kuu ja võimalusel aasta; |
| --- | --- |

iii)

kuupäev esitatakse kodeerimata kujul järjekorras päev, kuu ja võimalusel aasta;

| c) | valmistamiskuupäev:










  i) | kuupäevale eelneb sõna „Valmistatud [kuupäev]”; |
| --- | --- | --- |

c)

valmistamiskuupäev:

i)

kuupäevale eelneb sõna „Valmistatud [kuupäev]”;

| ii) | punktis a nimetatud tekstile lisatakse:








  — | kuupäev või |
| --- | --- | --- |

ii)

punktis a nimetatud tekstile lisatakse:

—

kuupäev või

| — | viide kuupäeva asukohale märgistusel; |
| --- | --- |

—

viide kuupäeva asukohale märgistusel;

| iii) | kuupäev esitatakse kodeerimata kujul järjestuses päev, kuu ja võimalusel aasta. |
| --- | --- |

iii)

kuupäev esitatakse kodeerimata kujul järjestuses päev, kuu ja võimalusel aasta.

▐

Artikkel 26

Kasutusjuhend

1.   Toidu kasutamisjuhend peab võimaldama toiduainet asjakohaselt kasutada.
  Vajaduse korral esitatakse juhendid toidu külmas hoidmise ja säilitamise tingimuste ning tarvitamise tähtaja kohta pärast pakendi avamist.

2.   Komisjon võib
  kooskõlas artikliga 42 ning artiklites 43 ja 44 sätestatud tingimustel vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega
  kehtestada eeskirjad selle kohta, kuidas neid juhendeid teatavate toitude puhul esitatakse. ▐

Artikkel 27

Alkoholisisaldus

1.   Ühise tollitariifistiku rubriikidesse 22.04 ja 22.05 kuuluvate toodete puhul määratakse mahuprotsentides alkoholisisalduse märkimise reeglid kindlaks selliste toodete suhtes kohaldatavate liidu erisätetega.

2.   Rohkem kui 1,2 mahuprotsenti alkoholi sisaldavate jookide, välja arvatud lõikes 1 osutatute, tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides märgitakse vastavalt IX lisale.

3.   JAGU

TOITUMISALASE TEABE ESITAMINE

Artikkel 28

Seosed muude õigusaktidega

1.   Käesoleva jao sätteid ei kohaldata toidu suhtes, mis jääb järgmiste õigusaktide kohaldamisalasse:

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ liikmesriikide toidulisandeid käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta (36); |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ liikmesriikide toidulisandeid käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta (36);

| b) | nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiiv 80/777/EMÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamisega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (37); |
| --- | --- |

b)

nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiiv 80/777/EMÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamisega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (37);

2.   Käesolevat jagu kohaldatakse, ilma et see piiraks nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiivi 89/398/EMÜ (eritoiduks ettenähtud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (38) kohaldamist ja selle direktiivi artikli 4 lõikes 1 nimetatud eridirektiivide kohaldamist.

Artikkel 29

Sisu

1.   Toitumisalane teave hõlmab järgmist (edaspidi „kohustuslik toitumisalane teave”):

| a) | energiasisaldus; |
| --- | --- |

a)

energiasisaldus;

| b) | rasva, küllastunud rasvhapete
  , suhkru
  ja soola sisaldus; |
| --- | --- |

b)

rasva, küllastunud rasvhapete
  , suhkru
  ja soola sisaldus;

| c) | valkude, süsivesikute, kiudainete ning kunstlike ja looduslike transrasvhapete sisaldus. |
| --- | --- |

c)

valkude, süsivesikute, kiudainete ning kunstlike ja looduslike transrasvhapete sisaldus.

Käesolevat lõiget ei kohaldata
  alkoholisisaldusega jookide
  suhtes. Komisjon koostab pärast ... (39) aruande, milles käsitletakse käesoleva lõike kohaldamist kõnealuste toodete suhtes ja võib lisada aruandele
  konkreetsed eeskirjad
  , millega
  nähakse ette tarbijatele
  toitumisalase teabe
  andmine kõnealuste toodete
  kohta
  ning mis võetakse vastu delegeeritud õigusaktidega kooskõlas artikliga 42 ning artiklites 43 ja 44 sätestatud tingimustel
  .

2.   Toitumisalane teave võib
  täiendavalt
  sisaldada ka ühe või mitme alljärgneva aine koguseid:

| ▐ a) | monoküllastumata rasvhapped; |
| --- | --- |

▐ a)

monoküllastumata rasvhapped;

| b) | polüküllastumata rasvhapped; |
| --- | --- |

b)

polüküllastumata rasvhapped;

| c) | polüoolid; |
| --- | --- |

c)

polüoolid;

| d) | kolesterool; |
| --- | --- |

d)

kolesterool;

| e) | tärklis;
  ▐ |
| --- | --- |

e)

tärklis;

▐

| f) | X lisa A osa punktis 1
  esitatud
  mis tahes mineraalid või vitamiinid, mida esineb märkimisväärsetes kogustes
  vastavalt
  X lisa A osa punktis 2
  antud väärtustele; |
| --- | --- |

f)

X lisa A osa punktis 1
  esitatud
  mis tahes mineraalid või vitamiinid, mida esineb märkimisväärsetes kogustes
  vastavalt
  X lisa A osa punktis 2
  antud väärtustele;

| g) | muud XII lisa A osas määratletud ained ja nende koostisosad; |
| --- | --- |

g)

muud XII lisa A osas määratletud ained ja nende koostisosad;

| h) | muud määruses (EÜ) nr 1925/2006 määratletud ained. |
| --- | --- |

h)

muud määruses (EÜ) nr 1925/2006 määratletud ained.

3.   Niisuguste ainete koguse märkimine, mis kuuluvad ühte lõikes 2 märgitud toidukategooriasse või on selle koostisosad, on nõutav, juhul kui esitatakse toitumisalane või tervisealane väide.

▐

Artikkel 30

Arvutamine

1.   Energia hulk arvutatakse XI lisas esitatud ümberarvestuskoefitsientide alusel.

2.   
  Komisjon kehtestab kooskõlas artikliga 42 ning artiklites 43 ja 44 sätestatud tingimustel vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega
  XI lisas X lisa A osa punktis 1 nimetatud vitamiinide ja mineraalide ümberarvestuskoefitsiendid, et nende sisaldust toidus saaks täpsemalt arvutada. ▐

3.   Artikli 29 lõigetes 1 ja 2 osutatud energia hulk ja toitainete kogus peavad vastama nende suurusele toidu müümisel.

Vajaduse korral võib teave olla esitatud valmistoidu kohta, kui on antud piisavalt detailne valmistamisjuhis ja teave osutab valmistatud toidule.

4.   Vastavalt konkreetsele juhule peavad esitatud väärtused olema keskmised väärtused
  minimaalse säilimisaja kuupäeva lõpu seisuga ja asjakohaseid hälbeid arvesse võttes
  , mille aluseks on:

| a) | tootja läbiviidud toidu analüüs või |
| --- | --- |

a)

tootja läbiviidud toidu analüüs või

| b) | arvutus toidu koostisosade teadaoleva või tegeliku toiduenergia keskmise väärtuse järgi või |
| --- | --- |

b)

arvutus toidu koostisosade teadaoleva või tegeliku toiduenergia keskmise väärtuse järgi või

| c) | arvutus üldkehtivate ja üldiselt heakskiidetud andmete järgi. |
| --- | --- |

c)

arvutus üldkehtivate ja üldiselt heakskiidetud andmete järgi.

Energiat ja toitaineid käsitlevate väidete rakenduseeskirjad deklareeritud koguste täpseks määramiseks, näiteks deklareeritud koguste ja ametliku kontrolli käigus tuvastatud koguste erinevuse määramiseks, võetakse vastu
  delegeeritud õigusaktidega kooskõlas artikliga 42 ning artiklites 43 ja 44 sätestatud tingimustel pärast ameti esitatud arvamust.

Artikkel 31

Väljendamisviisid

1.   Artikli 29 lõigetes 1 ja 2 osutatud energia ja toitainete või nende komponentide kogus väljendatakse XII
  lisas
  loetletud mõõtühikutes.

2.   
  Pakendi esiküljel esitatud kohustuslik toitumisalane teave sisaldab energiasisaldust kilokalorites, nagu see on sätestatud artikli 29 lõike 1 punktis a, ning artikli 29 lõike 1 punktis b nimetatud kohustuslikke toitaineid, mis on väljendatud grammides
  .

Need andmed esitatakse selges vormis ja järgmises järjekorras: energia, rasvad, küllastunud rasvhapped, suhkrud ja sool.

3.
     
  Pakendi tagaküljel esitatud kohustuslik toitumisalane teave sisaldab energiasisaldust kilokalorites ning artikli 29 lõikes 1 nimetatud kõiki kohustuslikke toitaineid ning vajaduse korral artikli 29 lõikes 2 nimetatud vabatahtlikult märgistatavaid toitaineid.

See esitatakse vajaduse korral XII lisa C osas ette nähtud järjestuses nii 100 grammi milliliitri kui ka portsjoni kohta.

See esitatakse tabelina, numbrid üksteise all.

4.   Kohustuslikku toitumisalast teavet väljendatakse X lisa B osas sätestatud võrdluskoguse protsendina 100 grammi või 100 milliliitri või portsjoni kohta. Vajadusel väljendatakse vitamiinide ja mineraalide sisaldus samuti võrdluskoguse protsendina, nagu on sätestatud X lisa A osa punktis 1.

5.
     
  Lõike 4 kohaselt andmete esitamisel tuleb asjakohase tabeli juures esitada järgmine lisateave: „See on keskealise naise keskmine päevane vajadus. Teie päevane vajadus võib sellest erineda.”

6.   Polüoole ja/või tärklist ja rasvhapete tüüpi käsitlevad andmed, välja arvatud artikli 29 lõike 1 punktis b osutatud kohustuslik teave küllastunud rasvhapete
  ja transrasvhapete
  kohta, esitatakse kooskõlas XII
  lisaga
  .

▐

Artikkel 32

Täiendavad väljendamisviisid

Lisaks artikli 31 lõigetes 2 kuni 4 osutatud väljendamisviisidele võib toitumisalased andmed esitada
  täiendavalt, see tähendab kordusena,
  muul viisil
  ja vajaduse korral pakendi mõnel muul osal, näiteks graafilisel kujul või sümbolitega,
  tingimusel ▐ et järgmised põhinõuded on täidetud:

| a) | sellised väljendamisviisid ei tohi tarbijat eksitada ega juhtida tema tähelepanu kõrvale kohustuslikult toitumisalaselt teabelt; |
| --- | --- |

a)

sellised väljendamisviisid ei tohi tarbijat eksitada ega juhtida tema tähelepanu kõrvale kohustuslikult toitumisalaselt teabelt;

| b) | andmed põhinevad kas ▐ võrdluskogustel
  vastavalt X lisa B osale või kehtivatel
  teaduslikel
  teadmistel
  energia või toitainete annuse kohta; |
| --- | --- |

b)

andmed põhinevad kas ▐ võrdluskogustel
  vastavalt X lisa B osale või kehtivatel
  teaduslikel
  teadmistel
  energia või toitainete annuse kohta;

| c) | andmeid toetavad
  teaduslikud
  tõendid selle kohta, et keskmine tarbija mõistab teabe esitust ja oskab seda kasutada;
  ja |
| --- | --- |

c)

andmeid toetavad
  teaduslikud
  tõendid selle kohta, et keskmine tarbija mõistab teabe esitust ja oskab seda kasutada;
  ja

| d) | sõltumatute tarbijauuringute tulemused näitavad samuti, et keskmine tarbija mõistab kõnealust väljendamisviisi.


  ▐ |
| --- | --- |

d)

sõltumatute tarbijauuringute tulemused näitavad samuti, et keskmine tarbija mõistab kõnealust väljendamisviisi.

▐

Artikkel 33

Esitamine

1.
     
  Lisaks toidualase teabe esitamisele vastavalt artiklitele 29 ja 31 esitatakse artikli 29 lõike 1 punktis a ja X lisa B osas osutatud nõutav teave energiasisalduse kohta pakendi esiküljel paremal all nurgas 3 mm suuruste tähemärkidega kirjas ja raamistatuna.

2.
     
  Lõikes 1 sätestatud kohustus esitada pakendi esiküljel teave toidu energiasisalduse kohta ei laiene kinkepakenditele.

3.   
  Vabatahtlik laiendatud
  toitumisalane teave artikli 29 lõikes 2 osutatud toitainete kohta esitatakse ▐ vajaduse korral XII
  lisas
  ette nähtud järjestuses.
  Lõiget 1 kohaldatakse vajalike muudatustega.

4.
     
  Kui IV lisas loetletud toitude toitumisalane teave on kohustuslik toitumis- või tervisealase väite tõttu, ei nõuta toitumisalase teabe esitamist kõige nähtavamal osal.

5.
     
  Lõiget 1 ei kohaldata direktiivis 89/398/EMÜ ja selle direktiivi artikli 4 lõikes 1 nimetatud eridirektiivides määratletud toidu suhtes.

6.   Kui energia või toitaine(te) sisaldus tootes on väheoluline, võib toitumisalase teabe nende ainete osas asendada sõnadega „Sisaldab väheolulisel määral...”, mis on paigutatud toitumisalase teabe lähedusse, kui see on olemas.

▐

7.   Eeskirjad, mis käsitlevad toitumisalase teabe esitamise teisi aspekte, välja arvatud lõikes 5 osutatud, võib komisjon kehtestada
  delegeeritud õigusatidega kooskõlas artikliga 42 ning artiklites 43 ja 44 sätestatud tingimustel.

8.
     
  Komisjon esitab hiljemalt ... (40) hindamisaruande lõigetes 1–7 kirjeldatud teabe esitusviisi kohta.

V   PEATÜKK

VABATAHTLIK TOIDUALANE TEAVE

Artikkel 34

Nõuded

1.
     
  Vabatahtlikku teavet ei esitata nii, et see piiraks kohustusliku teabe jaoks olemasolevat pinda.

2.
     
  Üldsusele tuleb teha kättesaadavaks kogu asjaomane teave toidualase teabe vabatahtliku esitamise kohta, näiteks selle aluskriteeriumid ja teadusuuringud.

3.
     
  Endiselt on lubatud esitada täiendavat vabatahtlikku toitumisalast teavet teatavatele sihtrühmadele, nt lastele, eeldusel et need konkreetsed kontrollväärtused on teaduslikult tõendatud, ei eksita tarbijat ning vastavad käesolevas määruses kehtestatud üldnõuetele.

4.   Ilma et see piiraks märgistamist vastavalt konkreetsete liidu õigusaktide nõuetele, kohaldatakse lõiget 5 juhul, kui toidu päritoluriik või lähtekoht on märgitud vabatahtlikult, et teavitada tarbijat sellest, et toit on pärit või seda tuuakse liidust või nimetatud riigist või kohast.

▐

5.   Liha, välja arvatud veise- ja vasikaliha puhul võib esitada päritoluriigiks või lähtekohaks ühe koha ainult juhul kui loomad on sündinud, kasvanud ja tapetud ühes ja samas riigis või kohas. Muudel juhtudel esitatakse eraldi teave sündimise, kasvamise ja tapmise koha kohta.

▐

6.
     
  Mõistet „taimetoit” ei kasutata toidu puhul, mis kujutab endast surnud, tapetud või ärasöömisel hukkuvat looma, samuti sellisest loomast või sellise looma saadustest valmistatud toidu puhul. Mõistet „rangelt taimne toit” ei kasutata toidu puhul, mis kujutab endast looma või on valmistatud loomast või loomsetest saadustest või nende abil (kaasa arvatud elusloomade saadused).

▐ VI   PEATÜKK

RIIKLIKUD ÕIGUSNORMID

Artikkel 35

Põhimõte

Liikmesriigid võivad tarbijatele mõeldud toidualase teabe vallas õigusnorme vastu võtta juhul, kui see on käesoleva määrusega ette nähtud.

Artikkel 36

Täiendavaid kohustuslikke andmeid käsitlevad riiklikud õigusnormid

Liikmesriigid võivad artiklis 39 sätestatud korras nõuda lisaks artikli 9 lõikes 1 ja artiklis 11 osutatud andmetele täiendavaid kohustuslikke andmeid teatavate toiduliikide või kategooriate puhul, kui selleks on järgmised põhjendused:

| a) | rahvatervise kaitse, |
| --- | --- |

a)

rahvatervise kaitse,

| b) | tarbijakaitse, |
| --- | --- |

b)

tarbijakaitse,

| c) | pettuse vältimine, |
| --- | --- |

c)

pettuse vältimine,

| d) | tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse,
  regionaalse
  päritolumärgistuse ja registreeritud päritolunimetuste kaitse ja ebaausa konkurentsi vältimine. |
| --- | --- |

d)

tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse,
  regionaalse
  päritolumärgistuse ja registreeritud päritolunimetuste kaitse ja ebaausa konkurentsi vältimine.

Sellised meetmed ei tohi takistada kaupade vaba liikumist siseturul.

Artikkel 37

Piim ja piimatooted

Liikmesriigid võivad teha erandeid artikli 9 lõikest 1 ja artikli 11 lõikest 2, et kehtestada meetmeid korduvkasutamiseks ette nähtud klaaspudelites piima ja piimatoodete puhul.

Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamatult nende meetmete teksti.

▐

Artikkel 38

Pakendamata toit

1.   
  Pakendamata toidu kohta esitatakse artikli 9 lõike 1 punktis c ette nähtud andmed.

2.   
  Artiklites 9 ja 11 osutatud muude andmete esitamine ei ole kohustuslik.

3.
     
  Liikmesriigid võivad võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe kättesaadavaks tegemise viisi kohta.

4.   Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamatult lõigetes 1 ja 3 osutatud meetmete teksti.

Artikkel 39

Teavitamise kord

1.   Kui viidatakse käesolevale artiklile, teavitab liikmesriik, kes peab vajalikuks vastu võtta uusi toidualast teavet käsitlevaid õigusnorme, komisjoni ja teisi liikmesriike kavandatavatest meetmetest ning esitab nende meetmete võtmise põhjendused.

2.   Komisjon konsulteerib määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 lõikega 1 loodud alalise toiduahela ja loomatervishoiu komiteega juhul, kui ta leiab sellise konsulteerimise olevat vajaliku või kui liikmesriik seda taotleb.
  Komisjon kehtestab ka kõigi sidusrühmade ametliku teavitamise korra kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (41) sätetega.

3.   Asjaomane liikmesriik võib võtta kavandatud meetmed alles kolm kuud pärast lõikes 1 osutatud teavitamist, tingimusel, et komisjonilt saadud arvamus ei ole negatiivne.

4.   Kui komisjoni arvamus on negatiivne, algatab liikmesriik enne kolme kuu möödumist artikli 41 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse selleks, et teha kindlaks, kas kavandatud meetmeid võib rakendada. Komisjon võib nõuda teatavate muudatuste tegemist kavandatavatesse meetmetesse. Asjaomane liikmesriik võib kavandatud meetmed vastu võtta alles pärast seda, kui komisjoni on vastu võtnud lõpliku arvamuse.

▐

VII   PEATÜKK

RAKENDUS-, MUUTMIS- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 40

Tehnilised kohandused

Kui sätetes, mis käsitlevad artikli 11 lõikes 2 ja artikli 22 lõikes 2 osutatud II ja III lisa muudatusi, ei ole ette nähtud teisiti, võib lisasid muuta komisjon. Kõnealused meetmed võetakse vastu
  delegeeritud õigusaktidega kooskõlas artikliga 42 ning artiklites 43 ja 44 sätestatud tingimustel.

Artikkel 41

Komitee

1.   Komisjoni abistab alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

▐

Artikkel 42

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse viieks aastaks alates ... (42) õigus võtta vastu artikli 9 lõike 1 punktis k, artikli 11 lõikes 2, artikli 14 lõikes 1, artikli 20 punktis e, artikli 22 lõikes 2, artikli 24 lõikes 2, artikli 26 lõikes 2, artikli 29 lõikes 1, artikli 30 lõigetes 2 ja 4, artikli 33 lõikes 7 ja artiklis 40 osutatud delegeeritud õigusakte. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu selle kooskõlas artikliga 43 tagasi võtab.

2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 43 ja 44 sätestatud tingimusi.

Artikkel 43

Delegeerimise tagasivõtmine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 9 lõike 1 punktis k, artikli 11 lõikes 2, artikli 14 lõikes 1, artikli 20 punktis e, artikli 22 lõikes 2, artikli 24 lõikes 2, artikli 26 lõikes 2, artikli 29 lõikes 1, artikli 30 lõigetes 2 ja 4, artikli 33 lõikes 7 ja artiklis 40 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 44

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.

2.
     
  Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.

Artikkel 45

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artiklis 7 asendatakse esimene ja teine lõik järgmisega:

„Toitumisalase ja/või tervisealase väite esitamisel kohaldatakse mutatis mutandis Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EL) nr .../2010 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele) (43) 3. jao IV peatüki kohast teabe esitamise kohustust ja edastusviise, välja arvatud üldisema iseloomuga reklaami korral.

Lisaks esitatakse vajaduse korral märgistuse kõige nähtavamal osal ja vastavalt määruse (EL) nr .../2010 [milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele] artiklitele 30 ja 31 nende aine(te) kogus(ed), millega toitumis- või tervisealane väide on seotud, kuid mida ei ole toitumisalases teabes esitatud.

Artikkel 46

Artikkel 46

Määruse (EÜ) nr 1925/2006 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1925/2006 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1925/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artikli 6 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Toidule vitamiini või mineraaltoitaine lisamise tulemusena peab kõnealust vitamiini või mineraalainet olema toidus vähemalt märkimisväärne kogus, kui selline kogus on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EL) nr .../2010 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele) (44) X lisa A osa punktis 2. Minimaalsed kogused, sealhulgas mis tahes madalamad kogused, erandina eespool nimetatud märkimisväärsetest kogustest, konkreetsetes toitudes või toidugruppides kehtestatakse vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud menetlusele. |
| --- | --- |

1.

Artikli 6 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Toidule vitamiini või mineraaltoitaine lisamise tulemusena peab kõnealust vitamiini või mineraalainet olema toidus vähemalt märkimisväärne kogus, kui selline kogus on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EL) nr .../2010 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele) (44) X lisa A osa punktis 2. Minimaalsed kogused, sealhulgas mis tahes madalamad kogused, erandina eespool nimetatud märkimisväärsetest kogustest, konkreetsetes toitudes või toidugruppides kehtestatakse vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud menetlusele.

44

| 2. | Artikli 7 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Toodetel, millele on lisatud vitamiine ja mineraaltoitaineid ja mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, on toitumisalase märgistuse esitamine kohustuslik. Esitada tuleb määruse (EL) nr .../2010 [milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele] artikli 29 lõikes 1 täpsustatud teave ning vitamiinide ja mineraaltoitainete kogusisaldus toidus pärast nende toidule lisamist”. |
| --- | --- |

2.

Artikli 7 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Toodetel, millele on lisatud vitamiine ja mineraaltoitaineid ja mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, on toitumisalase märgistuse esitamine kohustuslik. Esitada tuleb määruse (EL) nr .../2010 [milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele] artikli 29 lõikes 1 täpsustatud teave ning vitamiinide ja mineraaltoitainete kogusisaldus toidus pärast nende toidule lisamist”.

Artikkel 47

Artikkel 47

Kehtetuks tunnistamine

Kehtetuks tunnistamine

1.   Direktiivid 87/250/EMÜ, 94/54/EÜ, 1999/10/EÜ, 2000/13/EÜ, 2002/67/EÜ, 2004/77/EÜ ja määrus (EÜ) nr 608/2004 tunnistatakse kehtetuks alates ... (45).

45

2.   Direktiiv 90/496/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates ... (46).

46

3.   Viiteid kehtetuks tunnistatud õigusaktidele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 48

Artikkel 48

Jõustumine

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 14 lõiget 1 kohaldatakse alates ... (47).

47

Artikleid 29–33 kohaldatakse alates ... (47), välja arvatud nende toidukäitlemisettevõtete poolt märgistatud toidu puhul, kellel on ... (48) vähem kui
  100 töötajat
  ja kelle aastakäive ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa
  5 miljonit
  eurot ning kelle puhul neid artikleid kohaldatakse alates ... (49).

47

48

100 töötajat

5 miljonit

49

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 77, 31.3.2009, lk 81.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

3

(4)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.

4

(5)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.

5

(6)  EÜT L 276, 6.10.1990, lk 40.

6

(7)  EÜT L 113, 30.4.1987, lk 57.

7

(8)  EÜT L 300, 23.11.1994, lk 14.

8

(9)  EÜT L 69, 16.3.1999, lk 22.

9

(10)  EÜT L 191, 19.7.2002, lk 20.

10

(11)  ELT L 97, 1.4.2004, lk 44.

11

(12)  ELT L 162, 30.4.2004, lk 76.

12

(13)  

  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 160.

13

ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 160.

(14)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1.

14

(15)  ELT L 39, 13.2.2008, lk 16.

15

(16)  EÜT L 302, 19.10.1993, lk 1.

16

(17)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

17

(18)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

18

(19)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

19

(20)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 26.

20

(21)  

  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

21

EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(22)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

22

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(23)  
  18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

23

18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(24)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

24

(25)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 27.

25

(26)  EÜT L 184, 15.7.1988, lk 61.

26

(27)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

27

(28)  EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

28

(29)  

  ELT L 247, 21.9.2007, lk 17.

29

ELT L 247, 21.9.2007, lk 17.

(30)  

  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 29.

30

EÜT L 91, 7.4.1999, lk 29.

(31)  

  ELT L 401, 30.12.2006, lk 1.

31

ELT L 401, 30.12.2006, lk 1.

(32)  

  ELT L 339, 6.12.2006, lk 16.

32

ELT L 339, 6.12.2006, lk 16.

(33)  EÜT L 144, 4.6.1997, lk 19.

33

(34)  
  Viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

34

Viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(35)  

  EÜT L 176, 6.7.1985, lk 18.

35

EÜT L 176, 6.7.1985, lk 18.

(36)  EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51.

36

(37)  EÜT L 229, 30.8.1980, lk 1.

37

(38)  EÜT L 186, 30.6.1989, lk 27.

38

(39)  Viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

39

(40)  
  Viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

40

Viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(41)  

  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

41

EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(42)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

42

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(43)  ELT L ...”.

43

(44)  ELT L ...”.

44

(45)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

45

(46)  5 aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

46

(47)  Kuu esimene päev 36 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

47

(48)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

48

(49)  Kuu esimene päev viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

49

Kolmapäev, 16. juuni 2010I LISA

ERIMÕISTED

osutatud artikli 2 lõikes 4

| 1. | „toitumisalane teave või toitumisalase teabega märgistus” – teave, mis
  näitab
  :






  a) | energiasisaldust või |
| --- | --- | --- |

1.

„toitumisalane teave või toitumisalase teabega märgistus” – teave, mis
  näitab
  :

a)

energiasisaldust või

| b) | energiasisaldust ja üht või enamat järgmistest toitainetest
  ning nende komponentidest:







  — | rasvad, |
| --- | --- | --- |

b)

energiasisaldust ja üht või enamat järgmistest toitainetest
  ning nende komponentidest:

—

rasvad,

| — | süsivesikud, |
| --- | --- |

—

süsivesikud,

| — | kiudained, |
| --- | --- |

—

kiudained,

| — | valgud, |
| --- | --- |

—

valgud,

| — | sool, |
| --- | --- |

—

sool,

| — | X lisa A jao punktis 1 loetletud vitamiinid ja mineraaltoitained, mida esineb X lisa A jao punktis 2 määratletud märkimisväärsetes kogustes. |
| --- | --- |

—

X lisa A jao punktis 1 loetletud vitamiinid ja mineraaltoitained, mida esineb X lisa A jao punktis 2 määratletud märkimisväärsetes kogustes.

| 2. | „rasv” – lipiidide üldsisaldus, sealhulgas fosfolipiidid; |
| --- | --- |

2.

„rasv” – lipiidide üldsisaldus, sealhulgas fosfolipiidid;

| 3. | „küllastunud rasvhapped” – kaksiksidemeta rasvhapped; |
| --- | --- |

3.

„küllastunud rasvhapped” – kaksiksidemeta rasvhapped;

| 4. | „transrasvhapped” – vähemalt ühte konjugeerimata transkonfiguratsiooni omavad vähemalt ühe metüleenrühmaga eraldatud süsinik-süsinik kaksiksidemega rasvhapped; |
| --- | --- |

4.

„transrasvhapped” – vähemalt ühte konjugeerimata transkonfiguratsiooni omavad vähemalt ühe metüleenrühmaga eraldatud süsinik-süsinik kaksiksidemega rasvhapped;

| 5. | „monoküllastumata rasvhapped” – ühte cis-konfiguratsiooni omava kaksiksidemega rasvhapped; |
| --- | --- |

5.

„monoküllastumata rasvhapped” – ühte cis-konfiguratsiooni omava kaksiksidemega rasvhapped;

| 6. | „polüküllastumata rasvhapped” – rasvhapped, milles cis-, cis-konfiguratsiooni omavad kaksiksidemed on eraldatud metüleenrühmaga; |
| --- | --- |

6.

„polüküllastumata rasvhapped” – rasvhapped, milles cis-, cis-konfiguratsiooni omavad kaksiksidemed on eraldatud metüleenrühmaga;

| 7. | „süsivesikud” – mis tahes süsivesikud, mis on inimorganismi poolt omastatavad, kaasa arvatud polüoolid; |
| --- | --- |

7.

„süsivesikud” – mis tahes süsivesikud, mis on inimorganismi poolt omastatavad, kaasa arvatud polüoolid;

| 8. | „suhkrud” – kõik toidus esinevad monosahhariidid ja disahhariidid, välja arvatud polüoolid,
  isomaltuloos ja D-tagatoos
  ; |
| --- | --- |

8.

„suhkrud” – kõik toidus esinevad monosahhariidid ja disahhariidid, välja arvatud polüoolid,
  isomaltuloos ja D-tagatoos
  ;

| 9. | „polüoolid”– alkoholid, mis sisaldavad enam kui kahte hüdroksüülrühma; |
| --- | --- |

9.

„polüoolid”– alkoholid, mis sisaldavad enam kui kahte hüdroksüülrühma;

| 10 | „valgud” – valgusisaldus, mis arvutatakse järgmise valemi põhjal: valgud = lämmastiku üldsisaldus Kjeldahli järgi × 6,25
  ja piimavalgu puhul lämmastiku üldsisaldus Kjeldahli järgi × 6,38
  ; |
| --- | --- |

10

„valgud” – valgusisaldus, mis arvutatakse järgmise valemi põhjal: valgud = lämmastiku üldsisaldus Kjeldahli järgi × 6,25
  ja piimavalgu puhul lämmastiku üldsisaldus Kjeldahli järgi × 6,38
  ;

| 11. | „sool” – soolasisaldus, mis arvutatakse järgmise valemi põhjal: sool = naatrium × 2,5; |
| --- | --- |

11.

„sool” – soolasisaldus, mis arvutatakse järgmise valemi põhjal: sool = naatrium × 2,5;

| 12. | „söödav lehtkuld” – toiduainete ja jookide söödav lehtkullast kaunistus, mida kasutatakse umbes 0,000125 mm paksuste helvestena või pulbrina; |
| --- | --- |

12.

| 13. | „keskmine väärtus” – väärtus, mis kajastab kõige paremini konkreetses toidus sisalduvat toitaine kogust, hooajaliste erinevustega seotud kõikumisi, tarbimisharjumusi ja muid tegureid, mis võivad põhjustada tegeliku väärtuse muutumist; |
| --- | --- |

13.

„keskmine väärtus” – väärtus, mis kajastab kõige paremini konkreetses toidus sisalduvat toitaine kogust, hooajaliste erinevustega seotud kõikumisi, tarbimisharjumusi ja muid tegureid, mis võivad põhjustada tegeliku väärtuse muutumist;

| 14. | „pakendi esikülg” – toidupakendi külg või pind
  , mis on kõige tõenäolisemalt esitatud või nähtav normaalsetes või tavapärastes müügi- või kasutustingimustes. |
| --- | --- |

14.

„pakendi esikülg” – toidupakendi külg või pind
  , mis on kõige tõenäolisemalt esitatud või nähtav normaalsetes või tavapärastes müügi- või kasutustingimustes.

Kolmapäev, 16. juuni 2010II LISA

ALLERGIAT VÕI TALUMATUST
  TEKITADA VÕIVAD
  KOOSTISOSAD

| 1. | Gluteeni sisaldavad teraviljad (st nisu, rukis, oder, kaer, speltanisu, kõva nisu või nende hübriidliinid) ja neist valmistatud tooted, välja arvatud:






  a) | nisul põhinevad glükoosisiirupid, sealhulgas glükoos (1); |
| --- | --- | --- |

1.

Gluteeni sisaldavad teraviljad (st nisu, rukis, oder, kaer, speltanisu, kõva nisu või nende hübriidliinid) ja neist valmistatud tooted, välja arvatud:

a)

nisul põhinevad glükoosisiirupid, sealhulgas glükoos (1);

| b) | nisul põhinevad maltodekstriinid (1); |
| --- | --- |

b)

nisul põhinevad maltodekstriinid (1);

| c) | odral põhinevad glükoosisiirupid; |
| --- | --- |

c)

odral põhinevad glükoosisiirupid;

| d) | teraviljad, millest valmistatakse
  alkohoolset
  destillaati ▐. |
| --- | --- |

d)

teraviljad, millest valmistatakse
  alkohoolset
  destillaati ▐.

| 2. | Vähilaadsed ja neist valmistatud tooted. |
| --- | --- |

2.

Vähilaadsed ja neist valmistatud tooted.

| 3. | Munad ja munatooted. |
| --- | --- |

3.

Munad ja munatooted.

| 4. | Kalad ja kalatooted, välja arvatud:






  a) | kalaželatiin, mida kasutatakse vitamiinide või karotinoidivalmististe kandeainena; |
| --- | --- | --- |

4.

Kalad ja kalatooted, välja arvatud:

a)

kalaželatiin, mida kasutatakse vitamiinide või karotinoidivalmististe kandeainena;

| b) | kalaželatiin või kalaliim, mida kasutatakse selitusainena õlles ja veinis. |
| --- | --- |

b)

kalaželatiin või kalaliim, mida kasutatakse selitusainena õlles ja veinis.

| 5. | Maapähklid ja maapähklitooted. |
| --- | --- |

5.

Maapähklid ja maapähklitooted.

| 6. | Sojaoad ja sojatooted, välja arvatud:






  a) | täielikult rafineeritud sojaõli ja -rasv (1) |
| --- | --- | --- |

6.

Sojaoad ja sojatooted, välja arvatud:

a)

täielikult rafineeritud sojaõli ja -rasv (1)

| b) | sojaoast saadud looduslikult segatud tokoferoolid (E306), looduslik D-α-tokoferool, looduslik D-α-tokoferoolatsetaat, looduslik D-α-tokoferoolsuktsinaat; |
| --- | --- |

b)

sojaoast saadud looduslikult segatud tokoferoolid (E306), looduslik D-α-tokoferool, looduslik D-α-tokoferoolatsetaat, looduslik D-α-tokoferoolsuktsinaat;

| c) | sojaoast saadud taimeõlide fütosteroolid ja fütosteroolestrid; |
| --- | --- |

c)

sojaoast saadud taimeõlide fütosteroolid ja fütosteroolestrid;

| d) | sojaoast taimeõli steroolidest toodetud taimne stanoolester. |
| --- | --- |

d)

sojaoast taimeõli steroolidest toodetud taimne stanoolester.

| 7. | Piim ja piimatooted (kaasa arvatud laktoos), välja arvatud:






  a) | vadak, millest valmistatakse
  alkohoolset
  destillaati ▐; |
| --- | --- | --- |

7.

Piim ja piimatooted (kaasa arvatud laktoos), välja arvatud:

a)

vadak, millest valmistatakse
  alkohoolset
  destillaati ▐;

| b) | laktitool. |
| --- | --- |

b)

laktitool.

| 8. | Pähklid, s.o mandlid (Amygdalus communis L.), sarapuupähklid (Corylus avellana), kreeka pähklid (Juglans regia), kašupähklid (Anacardium occidentale), pekanipähklid (Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch), brasiilia pähklid (Bertholletia excelsa), pistaatsiapähklid (Pistacia vera), makadaamiapähklid (Macadamia ternifolia) ja neist valmistatud tooted, välja arvatud pähklid, millest valmistatakse
  alkohoolset
  destillaati
  ▐. |
| --- | --- |

8.

Pähklid, s.o mandlid (Amygdalus communis L.), sarapuupähklid (Corylus avellana), kreeka pähklid (Juglans regia), kašupähklid (Anacardium occidentale), pekanipähklid (Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch), brasiilia pähklid (Bertholletia excelsa), pistaatsiapähklid (Pistacia vera), makadaamiapähklid (Macadamia ternifolia) ja neist valmistatud tooted, välja arvatud pähklid, millest valmistatakse
  alkohoolset
  destillaati

▐.

| 9. | Seller ja selleritooted. |
| --- | --- |

9.

Seller ja selleritooted.

| 10. | Sinep ja sinepitooted. |
| --- | --- |

10.

Sinep ja sinepitooted.

| 11. | Seesamiseemned ja neist valmistatud tooted. |
| --- | --- |

11.

Seesamiseemned ja neist valmistatud tooted.

| 12. | Vääveldioksiid ja sulfitid kontsentratsiooniga üle 10 mg/kg või 10 mg/l SO2-na väljendatult
  tarbitavas tootes
  . |
| --- | --- |

12.

Vääveldioksiid ja sulfitid kontsentratsiooniga üle 10 mg/kg või 10 mg/l SO2-na väljendatult
  tarbitavas tootes
  .

| 13. | Lupiin ja sellest valmistatud tooted. |
| --- | --- |

13.

Lupiin ja sellest valmistatud tooted.

| 14. | Molluskid ja neist valmistatud tooted. |
| --- | --- |

14.

Molluskid ja neist valmistatud tooted.

---

(1)  Ja nendest valmistatud tooted, kui ameti hinnangul on ebatõenäoline, et töötlemisel nende allergeensus võrreldes vastavate algtoodetega suureneb.

Kolmapäev, 16. juuni 2010III LISA

TOIDUD, MILLE MÄRGISTUSES TULEB ESITADA ÜKS VÕI MITU TÄIENDAVAT ÜKSIKASJA

| TOIDUKAUBA LIIK VÕI RÜHM | ÜKSIKASJAD |
| --- | --- |
| 1.   TEATAVATESSE GAASIDESSE PAKENDATUD TOIDUKAUBAD |
| 1.1 | Toidud, mille säilivusaega on pikendatud gaaside abil vastavalt direktiivile 89/107/EMÜ |

TOIDUKAUBA LIIK VÕI RÜHM

ÜKSIKASJAD

TEATAVATESSE GAASIDESSE PAKENDATUD TOIDUKAUBAD

1.1

Toidud, mille säilivusaega on pikendatud gaaside abil vastavalt direktiivile 89/107/EMÜ

„pakendatud gaasikeskkonda”

2.
     
  ERIMEETODIL TAPETUD LOOMADE LIHAST TOOTED

| 2.1. | Liha ja lihatooted, mis on saadud loomadelt, keda enne tapmist ei uimastatud, st kes tapeti rituaalselt |
| --- | --- |

2.1.

„
  Liha, mis on saadud loomadelt, keda enne tapmist ei uimastatud
  ”

MAGUSAINEID SISALDAVAD TOIDUKAUBAD

| 3.1 | Direktiivi 89/107/EMÜ kohaselt lubatud magusainet või magusaineid sisaldavad toidud |
| --- | --- |

3.1

Direktiivi 89/107/EMÜ kohaselt lubatud magusainet või magusaineid sisaldavad toidud

„magusaine(te)ga” – see teade peab olema lisatud toiduaine nimetuse juurde
  märgistuse kõige nähtavamale osale
  .

| 3.2 | Direktiivi 89/107/EMÜ kohaselt lubatud suhkru- või suhkrute ja magusaine või magusainete lisandit sisaldavad toidud |
| --- | --- |

3.2

Direktiivi 89/107/EMÜ kohaselt lubatud suhkru- või suhkrute ja magusaine või magusainete lisandit sisaldavad toidud

„suhkru(te) ja magusaine(te)ga” – see teade peab olema lisatud toiduaine nimetuse juurde.

| 3.3 | Direktiivi 89/107/EMÜ kohaselt lubatud aspartaami sisaldavad toidud |
| --- | --- |

3.3

Direktiivi 89/107/EMÜ kohaselt lubatud aspartaami sisaldavad toidud

„sisaldab
  aspartaami”

| 3.4 | Direktiivi 89/107/EMÜ kohaselt lubatud üle 10 % polüoolilisandeid sisaldavad toidud |
| --- | --- |

3.4

Direktiivi 89/107/EMÜ kohaselt lubatud üle 10 % polüoolilisandeid sisaldavad toidud

„ülemäärane tarbimine võib tekitada kõhulahtisust”

GLÜTSÜRRISIINHAPET JA SELLE AMMOONIUMSOOLA SISALDAVAD TOIDKAUBAD

| 4.1 | Maiustused või joogid, mis sisaldavad kontsentratsioonis 100 mg/kg kohta või 10 mg/l kohta või üle selle glütsürrisiinhapet või selle ammooniumsoola nende aine(te) kui sellis(t)e või lagritsa Glycyrrhiza glabra lisamise tõttu |
| --- | --- |

4.1

Maiustused või joogid, mis sisaldavad kontsentratsioonis 100 mg/kg kohta või 10 mg/l kohta või üle selle glütsürrisiinhapet või selle ammooniumsoola nende aine(te) kui sellis(t)e või lagritsa Glycyrrhiza glabra lisamise tõttu

„sisaldab lagritsat” peab olema lisatud kohe pärast koostisosade loetelu, kui „lagrits” juba ei sisaldu koostisosade loetelus või toiduaine nimetuses. Koostisosade loetelu puudumisel peab see teade olema lisatud toiduaine nimetuse juurde.

| 4.2 | Maiustused, mis sisaldavad kontsentratsioonis 4 g/kg kohta või üle selle glütsürrisiinhapet või selle ammooniumsoola nende aine(te) kui sellis(t)e või lagritsa Glycyrrhiza glabra lisamise tõttu. |
| --- | --- |

4.2

Maiustused, mis sisaldavad kontsentratsioonis 4 g/kg kohta või üle selle glütsürrisiinhapet või selle ammooniumsoola nende aine(te) kui sellis(t)e või lagritsa Glycyrrhiza glabra lisamise tõttu.

„sisaldab lagritsat” – hüpertoonia all kannatavad inimesed peaksid ülemäärasest tarbimisest hoiduma” peab olema lisatud vahetult koostisosade loetelu lõppu. Koostisosade loetelu puudumisel peab see teade olema lisatud toiduaine nimetuse juurde.

| 4.3 | Joogid, mis sisaldavad kontsentratsioonis 50 mg/l või üle selle (üle 1,2 mahuprotsendise alkoholisisaldusega jookide puhul kontsentratsioonis 300 mg/l kohta) glütsürrisiinhapet või selle ammooniumsoola nende aine(te) kui sellis(t)e või lagritsa Glycyrrhiza glabra lisamise tõttu (1). |
| --- | --- |

4.3

Joogid, mis sisaldavad kontsentratsioonis 50 mg/l või üle selle (üle 1,2 mahuprotsendise alkoholisisaldusega jookide puhul kontsentratsioonis 300 mg/l kohta) glütsürrisiinhapet või selle ammooniumsoola nende aine(te) kui sellis(t)e või lagritsa Glycyrrhiza glabra lisamise tõttu (1).

„sisaldab lagritsat” – hüpertoonia all kannatavad inimesed peaksid ülemäärasest tarbimisest hoiduma” peab olema lisatud vahetult koostisosade loetelu lõppu. Koostisosade loetelu puudumisel peab see teade olema lisatud toiduaine nimetuse juurde.

5.
     
  GLUTAMIINHAPET VÕI SELLE SOOLI SISALDAVAD TOIDUKAUBAD

| 5.1 | Toidud, mis sisaldavad ühte või enamat järgmist lisaainet: E620, E621, E622, E623, E624 ja E625 |
| --- | --- |

5.1

„sisaldab maitset tugevdavaid koostisosi”

6.
     
  LIIDETUD LIHATÜKKIDEST KOOSNEV LIHA

| 6.1 | Liidetud lihatükkidest koosnev liha, mis võib jätta mulje, et tegu on ühest lihatükist koosneva tootega |
| --- | --- |

6.1

„liidetud lihatükkidest koosnev liha”, see märge tuleb lisada toidu nimele

KÕRGE KOFEIINISISALDUSEGA JOOGID

| 7.1 | Joogid, välja arvatud kohvil, teel või kohvi või tee ekstraktil põhinevad joogid, kui toitaine nimetus sisaldab mõistet „kohv” või „tee”, mis:






  — | on ette nähtud tarbimiseks muutmata kujul ja sisaldavad ükskõik millisest allikast pärit kofeiini üle 150 milligrammi liitri kohta või |
| --- | --- | --- |

7.1

Joogid, välja arvatud kohvil, teel või kohvi või tee ekstraktil põhinevad joogid, kui toitaine nimetus sisaldab mõistet „kohv” või „tee”, mis:

—

on ette nähtud tarbimiseks muutmata kujul ja sisaldavad ükskõik millisest allikast pärit kofeiini üle 150 milligrammi liitri kohta või

| — | on kontsentreeritud või kuivatatud kujul ja sisaldavad pärast kasutamiskõlblikuks muutmist ükskõik millisest allikast pärit kofeiini üle 150 milligrammi liitri kohta |
| --- | --- |

—

on kontsentreeritud või kuivatatud kujul ja sisaldavad pärast kasutamiskõlblikuks muutmist ükskõik millisest allikast pärit kofeiini üle 150 milligrammi liitri kohta

„kõrge kofeiinisisaldus” toote nimetusega samas vaateväljas, millele järgneb kooskõlas käesoleva määruse artikli 14 lõikega 4 sulgudes olev viide kofeiini sisaldusele väljendatuna mg/100 ml.

TOIDUKAUBAD JA TOIDUKAUPADE KOOSTISOSAD, MILLELE ON LISATUD FÜTOSTEROOLE, FÜTOSTEROOLESTREID, FÜTOSTANOOLI VÕI FÜTOSTANOOLESTREID

| 8.1 | Toidukaubad ja toidukaupade koostisosad, millele on lisatud fütosteroole, fütosteroolestreid, fütostanoole või fütostanoolestreid |
| --- | --- |

8.1

Toidukaubad ja toidukaupade koostisosad, millele on lisatud fütosteroole, fütosteroolestreid, fütostanoole või fütostanoolestreid

| (1) | “„lisatud taimseid steroole” või „lisatud taimseid stanoole” toote nimetusega samas vaateväljas; |
| --- | --- |

(1)

“„lisatud taimseid steroole” või „lisatud taimseid stanoole” toote nimetusega samas vaateväljas;

| (2) | koostisosade loetelus on ära toodud lisatud fütosteroolide, fütosteroolestrite, fütostanoolide või fütostanoolestrite sisaldus (väljendatuna vabade taimsete steroolide/taimsete stanoolide protsentides või grammides 100 g või 100 ml toidukauba kohta); |
| --- | --- |

(2)

koostisosade loetelus on ära toodud lisatud fütosteroolide, fütosteroolestrite, fütostanoolide või fütostanoolestrite sisaldus (väljendatuna vabade taimsete steroolide/taimsete stanoolide protsentides või grammides 100 g või 100 ml toidukauba kohta);

| (3) | märge selle kohta, et toode on ette nähtud üksnes inimestele, kes tahavad langetada oma vere kolesteroolitaset; |
| --- | --- |

(3)

märge selle kohta, et toode on ette nähtud üksnes inimestele, kes tahavad langetada oma vere kolesteroolitaset;

| (4) | märge selle kohta, et kolesteroolitaset langetavaid ravimeid tarvitavad patsiendid peaksid toodet tarbima üksnes arsti järelevalve all; |
| --- | --- |

(4)

märge selle kohta, et kolesteroolitaset langetavaid ravimeid tarvitavad patsiendid peaksid toodet tarbima üksnes arsti järelevalve all;

| (5) | hästi nähtav märge, et toode ei pruugi olla toiduks sobiv rasedatele ja rinnaga toitvatele naistele ning alla viie aasta vanustele lastele; |
| --- | --- |

(5)

hästi nähtav märge, et toode ei pruugi olla toiduks sobiv rasedatele ja rinnaga toitvatele naistele ning alla viie aasta vanustele lastele;

| (6) | nõuanne, et toodet tuleb kasutada osana tasakaalustatud ja mitmekülgsest toidust, mis hõlmab puu- ja köögiviljade korrapärast tarbimist karotenoidide taseme säilitamiseks; |
| --- | --- |

(6)

nõuanne, et toodet tuleb kasutada osana tasakaalustatud ja mitmekülgsest toidust, mis hõlmab puu- ja köögiviljade korrapärast tarbimist karotenoidide taseme säilitamiseks;

| (7) | samas vaateväljas nagu eespool toodud punktis 3 nõutud üksikasjad, on märge, et tuleks vältida lisatud taimsete steroolide/taimsete stanoolide tarvitamist koguses, mis ületab 3 g päevas; |
| --- | --- |

(7)

samas vaateväljas nagu eespool toodud punktis 3 nõutud üksikasjad, on märge, et tuleks vältida lisatud taimsete steroolide/taimsete stanoolide tarvitamist koguses, mis ületab 3 g päevas;

| (8) | asjaomase toidukauba või toidukauba koostisosa portsjoni määratlus (soovitatavalt g või ml) märkega igas portsjonis sisalduva taimsete steroolide/taimsete stanoolide koguse kohta. |
| --- | --- |

(8)

asjaomase toidukauba või toidukauba koostisosa portsjoni määratlus (soovitatavalt g või ml) märkega igas portsjonis sisalduva taimsete steroolide/taimsete stanoolide koguse kohta.

9.
     
  LIHA- JA LINNULIHATOOTED

| 9.1. | Linnulihatooted, mille valmistamiseks on kasutatud veise- või sealiha valke. |
| --- | --- |

9.1.

Pakendil märgitakse alati selgelt veise- või sealiha valkude kasutamine.

---

(1)  Piirnormi kohaldatakse toodete suhtes, mis on tarbimisvalmis või muudetud tarbimisvalmiks tootja juhendi kohaselt

Kolmapäev, 16. juuni 2010IV LISA

TOIDUD, MILLE PUHUL KOHUSTUSLIKU TOITUMISALASE
  TEABE ESITAMISE
  NÕUE EI KEHTI

| — | värsked puu- ja köögiviljad ning
  töötlemata tooted, mis koosnevad ühestainsast koostisosast või koostisosade rühmast; |
| --- | --- |

—

värsked puu- ja köögiviljad ning
  töötlemata tooted, mis koosnevad ühestainsast koostisosast või koostisosade rühmast;

| — | töödeldud tooted, mille ainsaks töötlemisviisiks on olnud suitsutamine või laagerdumine, ja mis koosnevad ühestainsast koostisosast või koostisosade rühmast; |
| --- | --- |

—

töödeldud tooted, mille ainsaks töötlemisviisiks on olnud suitsutamine või laagerdumine, ja mis koosnevad ühestainsast koostisosast või koostisosade rühmast;

| — | looduslik mineraalvesi või muu
  joogivesi, sealhulgas vesi, mille ainsaks lisatud koostisosaks on süsihappegaas ja/või lõhna- ja maitseained; |
| --- | --- |

—

looduslik mineraalvesi või muu
  joogivesi, sealhulgas vesi, mille ainsaks lisatud koostisosaks on süsihappegaas ja/või lõhna- ja maitseained;

| — | maitsetaimed,
  lõhna- ja maitseained,
  vürtsid
  ja
  nende segud; |
| --- | --- |

—

maitsetaimed,
  lõhna- ja maitseained,
  vürtsid
  ja
  nende segud;

| — | sool ja soolaasendajad; |
| --- | --- |

—

sool ja soolaasendajad;

| — | suhkur ja uuendsuhkur; |
| --- | --- |

—

suhkur ja uuendsuhkur;

| — | jahuliigid; |
| --- | --- |

—

jahuliigid;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiiviga 1999/4/EÜ (kohvi- ja siguriekstraktide kohta) hõlmatud tooted (1), terved või jahvatatud kohvioad ning terved või jahvatatud kofeiinivabad kohvioad; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiiviga 1999/4/EÜ (kohvi- ja siguriekstraktide kohta) hõlmatud tooted (1), terved või jahvatatud kohvioad ning terved või jahvatatud kofeiinivabad kohvioad;

| — | maitsetaimeekstrakt, tee, kofeiinivaba tee, lahustuv tee või tee ekstrakt, kofeiinivaba lahustuv tee või tee ekstrakt, mis ei sisalda lisatud koostisosi; |
| --- | --- |

—

maitsetaimeekstrakt, tee, kofeiinivaba tee, lahustuv tee või tee ekstrakt, kofeiinivaba lahustuv tee või tee ekstrakt, mis ei sisalda lisatud koostisosi;

| — | kääritatud äädikad ja äädikaasendajad, sealhulgas need, mille ainsaks lisatud koostisosaks on lõhna- ja maitseained; |
| --- | --- |

—

kääritatud äädikad ja äädikaasendajad, sealhulgas need, mille ainsaks lisatud koostisosaks on lõhna- ja maitseained;

| — | lõhna- ja maitseained; |
| --- | --- |

—

lõhna- ja maitseained;

| — | lisaained; |
| --- | --- |

—

lisaained;

| — | abiained; |
| --- | --- |

—

abiained;

| — | toiduensüümid; |
| --- | --- |

—

toiduensüümid;

| — | värvivad toiduained; |
| --- | --- |

—

värvivad toiduained;

| — | söödav lehtkuld; |
| --- | --- |

—

söödav lehtkuld;

| — | želatiin; |
| --- | --- |

—

želatiin;

| — | moosipaksendajad; |
| --- | --- |

—

moosipaksendajad;

| — | pärm; |
| --- | --- |

—

pärm;

| — | närimiskummitooted; |
| --- | --- |

—

närimiskummitooted;

| — | toit, mis on kujundatud või pakitud hooajalise või luksuskaubana või kingitusena; |
| --- | --- |

—

toit, mis on kujundatud või pakitud hooajalise või luksuskaubana või kingitusena;

| — | hooajalised maiustused ning suhkrust ja šokolaadist kujud; |
| --- | --- |

—

hooajalised maiustused ning suhkrust ja šokolaadist kujud;

| — | eri elementidest koosnevad rühmapakendid; |
| --- | --- |

—

eri elementidest koosnevad rühmapakendid;

| — | assortiid; |
| --- | --- |

—

assortiid;

| — | toit, mis on pakendatud pakendisse või mahutisse, mille suurima tahu pindala on alla
  75 cm2; artikli 29 lõike 1 punkti a kohane energiasisaldus paigutatakse siiski märgistuse kõige nähtavamale osale; |
| --- | --- |

—

toit, mis on pakendatud pakendisse või mahutisse, mille suurima tahu pindala on alla
  75 cm2; artikli 29 lõike 1 punkti a kohane energiasisaldus paigutatakse siiski märgistuse kõige nähtavamale osale;

| — | eraisikute müüdav toit, mida müüakse juhutegevuse käigus ja mitte teatavat tegevuse järjepidevust ja organiseerituse taset eeldava ettevõtluse raames; |
| --- | --- |

—

eraisikute müüdav toit, mida müüakse juhutegevuse käigus ja mitte teatavat tegevuse järjepidevust ja organiseerituse taset eeldava ettevõtluse raames;

| — | pakendamata toit, sealhulgas toitlustusettevõtete pakutav toit, mis on mõeldud kohapeal tarbimiseks; |
| --- | --- |

—

pakendamata toit, sealhulgas toitlustusettevõtete pakutav toit, mis on mõeldud kohapeal tarbimiseks;

| — | käsitööna valmistatud tooted; |
| --- | --- |

—

käsitööna valmistatud tooted;

| — | põllumajandusliku otseturustuse kaudu turustatavad toiduained; |
| --- | --- |

—

põllumajandusliku otseturustuse kaudu turustatavad toiduained;

| — | toit, millega
  väikeettevõtja
  varustab väikestes tootekogustes vahetult lõpptarbijat või kohalikku jaemüüjat, kes vahetult varustab lõpptarbijat; |
| --- | --- |

—

toit, millega
  väikeettevõtja
  varustab väikestes tootekogustes vahetult lõpptarbijat või kohalikku jaemüüjat, kes vahetult varustab lõpptarbijat;

| — | sisepakendis toit, mis pole ette nähtud müügiks ilma välispakendita (toitumisalane teave tuleb esitada välispakendil, välja arvatud juhul, kui toit kuulub käesoleva lisa alusel märgistamise nõudest vabastatud toitude rühma); |
| --- | --- |

—

sisepakendis toit, mis pole ette nähtud müügiks ilma välispakendita (toitumisalane teave tuleb esitada välispakendil, välja arvatud juhul, kui toit kuulub käesoleva lisa alusel märgistamise nõudest vabastatud toitude rühma);

| — | toit, mille kogus on väiksem kui 5 g/ml; |
| --- | --- |

—

toit, mille kogus on väiksem kui 5 g/ml;

| — | kustutamatult märgistatud klaaspudelid. |
| --- | --- |

—

kustutamatult märgistatud klaaspudelid.

---

(1)  EÜT L 66, 13.3.1999, lk 26.

Kolmapäev, 16. juuni 2010V LISA

TOIDU NIMETUS JA SELLEGA KAASNEVAD ÜKSIKASJALIKUD ANDMED

A OSA –   TOIDU NIMETUS

| 1. | Toidu nimetust, mille all toitu tootjaliikmesriigis seaduslikult toodetakse ja turustatakse, lubatakse kasutada toodet turustavates liikmesriikides.
  Kui käesoleva direktiivi muude, eelkõige artikli 9 sätete kohaldamine ei anna turustava liikmesriigi tarbijatele teavet toidu tegeliku olemuse kohta ega võimalda kõnealust toitu segimineku vältimiseks teistest toitudest eristada, siis peab nimetusega, mille all toodet müüakse, kaasnema
  samale väljale toidu nimetuse kõrvale
  paigutatud kirjeldav teave
  selges ja hõlpsasti loetavas kirjas
  . |
| --- | --- |

1.

Toidu nimetust, mille all toitu tootjaliikmesriigis seaduslikult toodetakse ja turustatakse, lubatakse kasutada toodet turustavates liikmesriikides.

Kui käesoleva direktiivi muude, eelkõige artikli 9 sätete kohaldamine ei anna turustava liikmesriigi tarbijatele teavet toidu tegeliku olemuse kohta ega võimalda kõnealust toitu segimineku vältimiseks teistest toitudest eristada, siis peab nimetusega, mille all toodet müüakse, kaasnema
  samale väljale toidu nimetuse kõrvale
  paigutatud kirjeldav teave
  selges ja hõlpsasti loetavas kirjas
  .

| 2. | Erijuhtudel ei kasutata turustavas liikmesriigis tootjaliikmesriigi tootenimetust, kui selle nimetuse all esinev toit on koostise või valmistamise poolest nii erinev kõnealuse nimetuse all tuntud toidust, et punkti 1 sätetest ei piisa turustava liikmesriigi ostjale õige info tagamiseks. |
| --- | --- |

2.

Erijuhtudel ei kasutata turustavas liikmesriigis tootjaliikmesriigi tootenimetust, kui selle nimetuse all esinev toit on koostise või valmistamise poolest nii erinev kõnealuse nimetuse all tuntud toidust, et punkti 1 sätetest ei piisa turustava liikmesriigi ostjale õige info tagamiseks.

| 3. | Toote nimetust ei tohi asendada intellektuaalomandiõigustega kaitstud nimetusega, kaubamärgi või väljamõeldud nimetusega. |
| --- | --- |

3.

Toote nimetust ei tohi asendada intellektuaalomandiõigustega kaitstud nimetusega, kaubamärgi või väljamõeldud nimetusega.

B OSA –   TOIDU NIMETUSEGA KAASNEVAD KOHUSTUSLIKUD ANDMED

| 1. | Nimetus, mille all toodet müüakse, peab sisaldama andmeid või tuleb sellele lisada andmed toidu füüsilise oleku või eritöötluse kohta (nt pulbristatud,
  taaskülmutatud,
  külmkuivatatud, külmutatud, sügavkülmutatud,
  ülessulatatud,
  kontsentreeritud, suitsutatud) kõikidel juhtudel, kui sellise info puudumine võiks ostjat eksitada. |
| --- | --- |

1.

Nimetus, mille all toodet müüakse, peab sisaldama andmeid või tuleb sellele lisada andmed toidu füüsilise oleku või eritöötluse kohta (nt pulbristatud,
  taaskülmutatud,
  külmkuivatatud, külmutatud, sügavkülmutatud,
  ülessulatatud,
  kontsentreeritud, suitsutatud) kõikidel juhtudel, kui sellise info puudumine võiks ostjat eksitada.

| 2. | Ioniseeriva kiirgusega töödeldud toit peab olema märgistatud ühega järgmistest märgistest:
  „kiiritatud” või „ioniseeriva kiirgusega töödeldud”. |
| --- | --- |

2.

Ioniseeriva kiirgusega töödeldud toit peab olema märgistatud ühega järgmistest märgistest:

„kiiritatud” või „ioniseeriva kiirgusega töödeldud”.

| 3. | Lihatoodete puhul, mida müüakse jaotustüki, kondiga praetüki, lõigu, portsjoni või rümba kujul, ning kalatoodete puhul peavad toidu nimetuses olema märgitud lisatud koostisosad, mis on põhiloomast erineva loomse päritoluga. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lihatoote puhul, mida müüakse jaotustüki, kondiga praetüki, lõigu, portsjoni või rümba kujul või soolatult, tuleb märgistusel toidu nimetuses märkida:









  a) | lisatud koostisained, mis on ülejäänud lihast erineva loomse päritoluga, ja |
| --- | --- | --- |

4.

a)

lisatud koostisained, mis on ülejäänud lihast erineva loomse päritoluga, ja

| b) | lisatud vesi järgmistel tingimustel:








  — | kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata liha või kuumtöödeldud soolaliha puhul lisatud vesi, kui see moodustab toote kaalust rohkem kui 5 %; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatud vesi järgmistel tingimustel:

—

kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata liha või kuumtöödeldud soolaliha puhul lisatud vesi, kui see moodustab toote kaalust rohkem kui 5 %;

| — | kuumtöötlemata soolaliha puhul lisatud vesi, kui see moodustab toote kaalust rohkem kui 10 %. |
| --- | --- |

—

kuumtöötlemata soolaliha puhul lisatud vesi, kui see moodustab toote kaalust rohkem kui 10 %.

| 5. | Kalatoote puhul, mida müüakse tüki, filee, lõigu või portsjoni kujul, peab märgistusel toidu nimetuses olema märgitud:









  a) | lisatud taimse või loomse (v.a kala) päritoluga koostisosad ja |
| --- | --- | --- |

5.

a)

lisatud taimse või loomse (v.a kala) päritoluga koostisosad ja

| b) | lisatud vesi, kui see moodustab toote kaalust rohkem kui 5 %. |
| --- | --- |

b)

lisatud vesi, kui see moodustab toote kaalust rohkem kui 5 %.

C OSA –   „HAKKLIHA” TÄHISTAMIST PUUDUTAVAD ERINÕUDED

| 1. | Ööpäevase keskmise alusel kontrollitavad koostise kriteeriumid. | Rasvasisaldus | Sidekude:
  lihavalgu kogus |
| --- | --- | --- | --- |
| — | taine hakkliha |

1.

Ööpäevase keskmise alusel kontrollitavad koostise kriteeriumid.

Rasvasisaldus

Sidekude:

lihavalgu kogus

—

taine hakkliha

≤ 7 %

≤ 12

| — | puhas veisehakkliha |
| --- | --- |

—

puhas veisehakkliha

≤ 20 %

≤ 15

| — | sealiha sisaldav hakkliha |
| --- | --- |

—

sealiha sisaldav hakkliha

≤ 30 %

≤ 18

| — | muude loomaliikide hakkliha |
| --- | --- |

—

muude loomaliikide hakkliha

≤ 25 %

≤ 15

| 2. | Erandina määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa V jao IV peatükis sätestatud nõuetest, peavad märgistusel olema järgmised sõnad: | „rasvasisaldus alla...”, |
| --- | --- | --- |

2.

Erandina määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa V jao IV peatükis sätestatud nõuetest, peavad märgistusel olema järgmised sõnad:

„rasvasisaldus alla...”,

| | „sidekude: lihavalgu kogus alla...”. |
| --- | --- |

„sidekude: lihavalgu kogus alla...”.

| 3. | Liikmesriigid võivad sellist hakkliha, mis ei ole käesoleva osa punktis 1 sätestatud kriteeriumidega vastavuses, lubada riigisiseturul turustada riigisisese märgistusega, mida ei saa segamini ajada määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 5 lõikes 1 sätestatud märgistusega. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid võivad sellist hakkliha, mis ei ole käesoleva osa punktis 1 sätestatud kriteeriumidega vastavuses, lubada riigisiseturul turustada riigisisese märgistusega, mida ei saa segamini ajada määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 5 lõikes 1 sätestatud märgistusega.

D OSA –
     
  VORSTISOOLE TÄHISTAMIST PUUDUTAVAD ERINÕUDED

Koostisosade loetelus tähistatakse vorstisooled järgmiselt:

| — | „looduslik vorstisool”, kui kasutatud sool on valmistatud sõraliste soolestikust; |
| --- | --- |

—

„looduslik vorstisool”, kui kasutatud sool on valmistatud sõraliste soolestikust;

| — | „kunstsool” – muudel juhtudel. |
| --- | --- |

—

„kunstsool” – muudel juhtudel.

Kui kunstsool ei ole söödav, tuleb see ära märkida.

E OSA –
     
  TEISTSUGUSE TOIDU MULJET JÄTVA TOIDU AMETLIK NIMETUS (allpool esitatakse näited)

Toit, mis väliselt mõjub teistsuguse toiduna või mille koostisosa on asendatud imitatsiooniga, märgistatakse järgmiselt:

| Erinevused tüübis, kvaliteedis ja koostises | Ametlik nimetus |
| --- | --- |
| Juustuga võrreldes on piimarasv osaliselt või täielikult asendatud taimerasvaga | „Juustulaadne toode” |
| Singiga võrreldes on koostist muudetud ning see sisaldab peenestatud koostisosi, mille lihasisaldus on tunduvalt väiksem | „Singilaadne toode” |

Erinevused tüübis, kvaliteedis ja koostises

Ametlik nimetus

Juustuga võrreldes on piimarasv osaliselt või täielikult asendatud taimerasvaga

„Juustulaadne toode”

Singiga võrreldes on koostist muudetud ning see sisaldab peenestatud koostisosi, mille lihasisaldus on tunduvalt väiksem

„Singilaadne toode”

Kolmapäev, 16. juuni 2010VI LISA

KOOSTISOSADE MÄRKIMINE JA TÄHISTAMINE

A OSA –   ERISÄTTED KOOSISOSADE KAHANEVAS KAALUJÄRJESTUSES MÄRKIMISE KOHTA

| Koostisosa rühm | Kaalujärjestuses märkimist puudutav säte |
| --- | --- |
| 1. | Lisatud vesi ja lenduvad ühendid |

Koostisosa rühm

Kaalujärjestuses märkimist puudutav säte

1.

Lisatud vesi ja lenduvad ühendid

Kantakse loetelusse kaalu järjestuses, nagu nad sisalduvad valmistootes. Lisatud vee kogus toidu koostisosana arvutatakse valmistoote üldisest kogusest muude koostisosade üldsisalduse mahaarvamise teel. Nimetatud kogust ei ole vaja arvesse võtta juhul, kui see ei ületa valmistootes 5 massiprotsenti.

| 2. | Koostisosad, mida kasutatakse kontsentreeritud või veetustatud kujul ning taastatakse tootmise ajal |
| --- | --- |

2.

Koostisosad, mida kasutatakse kontsentreeritud või veetustatud kujul ning taastatakse tootmise ajal

Võib kanda loetelusse kaalujärjestuses, mis vastab kaalule enne kontsentreerimist või veetustamist.

| 3. | Koostisosad, mida kasutatakse kontsentreeritud või veetustatud toidus ja mis taastatakse vee lisamise teel |
| --- | --- |

3.

Koostisosad, mida kasutatakse kontsentreeritud või veetustatud toidus ja mis taastatakse vee lisamise teel

Võib kanda loetelusse järjestuses, mis vastab kaalule taastatud tootes, tingimusel et koostisosade loetelule on lisatud märge „koostisosad taastatud tootes” või „koostisosad valmistootes”.

| 4. | Puuviljad, marjad, köögiviljad ja seened, mida kasutatakse toidu koostisosana segudes, kus ühtegi koostisosa ei ole märgatavalt rohkem kui teist ning kus tõenäoliselt koostisosade kogused tõenäoliselt varieeruvad. |
| --- | --- |

4.

Puuviljad, marjad, köögiviljad ja seened, mida kasutatakse toidu koostisosana segudes, kus ühtegi koostisosa ei ole märgatavalt rohkem kui teist ning kus tõenäoliselt koostisosade kogused tõenäoliselt varieeruvad.

Võib koostisosade loetelus kanda ühiselt märke alla „puuviljad”, „marjad”, „köögiviljad” või „seened”, lisades selle järele fraasi „erinevates kogustes” ja vahetult selle järele kasutatud puuviljade, marjade, köögivilja või seente loetelu. Sellistel juhtudel peab segu vastavalt artikli 19 lõikele 1 olema lisatud koostisosade loetelule toidus sisalduvate puuviljade, marjade, köögiviljade või seente kogumassi alusel.

| 5. | Maitseainesegude
  ja valmististe
  puhul, milles ükski maitseaine ei ole kaalult olulisel määral ülekaalus. |
| --- | --- |

5.

Maitseainesegude
  ja valmististe
  puhul, milles ükski maitseaine ei ole kaalult olulisel määral ülekaalus.

Võib koostisosad kanda loetelusse muus järjestuses, tingimusel et kõnealusele koostisosade loetelule on lisatud märge „erinevates kogustes”.

| 6. | Koostisosad, mille sisaldus valmistootes on alla 2 %. |
| --- | --- |

6.

Koostisosad, mille sisaldus valmistootes on alla 2 %.

Võib esitada suvalises järjestuses muude koostisosade järel.

| 7. | Koostisosad, mis on sarnased või omavahel asendatavad ja mida kasutatakse tõenäoliselt toidu tootmisel või valmistamisel, ilma et see muudaks toidu koostist, laadi või eeldatavat väärtust, ja kui koostisosade sisaldus valmistootes on alla 2 %. |
| --- | --- |

7.

Koostisosad, mis on sarnased või omavahel asendatavad ja mida kasutatakse tõenäoliselt toidu tootmisel või valmistamisel, ilma et see muudaks toidu koostist, laadi või eeldatavat väärtust, ja kui koostisosade sisaldus valmistootes on alla 2 %.

Võib tähistada koostisosade loetelus fraasiga „sisaldab ... ja/või ...”;, kui valmistoode sisaldab vähemalt ühte mitte enam kui kahest koostisosast. Seda sätet ei kohaldata käesoleva lisa C osas loetletud lisaainete ja koostisosade suhtes.

B OSA –   TEATAVATE KOOSTISOSADE TÄHISTAMINE NENDE TÄPSE NIMETUSE ASEMEL TOIDURÜHMA NIMETUSEGA

Koostisosad, mis kuuluvad ühte allpool loetletud toidurühmadest ja on teise toidu komponendid, tuleb märkida ära ainult rühma tähistamisega.

| Toidurühma määratlus | Nimetus |
| --- | --- |
| 1. | Rafineeritud õlid, välja arvatud oliiviõli |

Toidurühma määratlus

Nimetus

1.

Rafineeritud õlid, välja arvatud oliiviõli

„Õli” ja vastavalt vajadusele kas omadussõna ▐„loomne”
  (või konkreetse loomse päritolu määratlus)
  või konkreetne taimse ▐päritolu määratlus.

Kui ei ole võimalik tagada, et toode ei sisalda teatud taimeõli, tuleb kasutada märgistust „võib sisaldada”.

Omadussõna „tahkestatud” peab olema lisatud tahkestatud õli puhul ▐.

| 2. | Rafineeritud rasvad |
| --- | --- |

2.

Rafineeritud rasvad

„Rasv” ja ▐viide rasva konkreetsele taimsele või loomsele päritolule.

Omadussõna „tahkestatud” peab olema lisatud tahkestatud rasva puhul, välja arvatud juhul, kui küllastunud rasvhapete ja transrasvhapete kogus on toitumisalases teabes ära toodud.

| 3. | Kahest või enamast teraviljaliigist saadud jahusegud |
| --- | --- |

3.

Kahest või enamast teraviljaliigist saadud jahusegud

„Jahu”, millele järgneb selle saamiseks kasutatud teraviljade loetelu kahanevas kaalujärjestuses

| 4. | Tärklised
  ,
  füüsilisel teel või ensüümidega modifitseeritud tärklised
  , röstitud või dekstriinitud tärklised, happe või leelisega modifitseeritud tärklised ja valgendatud tärklised |
| --- | --- |

4.

Tärklised
  ,
  füüsilisel teel või ensüümidega modifitseeritud tärklised
  , röstitud või dekstriinitud tärklised, happe või leelisega modifitseeritud tärklised ja valgendatud tärklised

„Tärklis”

| 5. | Kõik kalaliigid, juhul kui kala on teise toidu koostisosa ja tingimusel, et seesuguse toidu nimetus ja esitlus ei viita konkreetsele kalaliigile |
| --- | --- |

5.

Kõik kalaliigid, juhul kui kala on teise toidu koostisosa ja tingimusel, et seesuguse toidu nimetus ja esitlus ei viita konkreetsele kalaliigile

„Kala”

| 6. | Kõik juustusordid, juhul kui juust või juustusegu on teise toidu koostisosa ja tingimusel, et seesuguse toidu nimetus ja esitlus ei viita konkreetsele juustusordile |
| --- | --- |

6.

Kõik juustusordid, juhul kui juust või juustusegu on teise toidu koostisosa ja tingimusel, et seesuguse toidu nimetus ja esitlus ei viita konkreetsele juustusordile

„Juust”

| 7. | Kõik vürtsid, mis ei ületa 2 % toidukauba kaalust |
| --- | --- |

7.

Kõik vürtsid, mis ei ületa 2 % toidukauba kaalust

„Vürts(id)” või „vürtsisegu”

| 8. | Kõik maitsetaimed või maitsetaimede osad, mis ei ületa 2 % toidukauba kaalust |
| --- | --- |

8.

Kõik maitsetaimed või maitsetaimede osad, mis ei ületa 2 % toidukauba kaalust

„Maitsetaim(ed)” või „maitsetaimede segu”

| 9. | Igat sorti kummivaigu-preparaadid, mida kasutatakse närimiskummi valmistamiseks närimiskummialuse tootmisel |
| --- | --- |

9.

Igat sorti kummivaigu-preparaadid, mida kasutatakse närimiskummi valmistamiseks närimiskummialuse tootmisel

„Närimiskummialus”

| 10. | Igat sorti küpsetatud ja peenestatud teraviljatooted |
| --- | --- |

10.

Igat sorti küpsetatud ja peenestatud teraviljatooted

„Kuivikupuru”

| 11. | Kõik sahharoosiliigid |
| --- | --- |

11.

Kõik sahharoosiliigid

„Suhkur”

| 12. | Veevaba glükoos või glükoosmonohüdraat |
| --- | --- |

12.

Veevaba glükoos või glükoosmonohüdraat

„GlükoosisiiruGlükoos”

| 13. | Glükoosisiirup ja veevaba glükoosisiirup |
| --- | --- |

13.

Glükoosisiirup ja veevaba glükoosisiirup

„Glükoosisiirup”

| 14. | Kõik piimavalgud (kaseiinid, kaseinaadid ja vadakuvalgud) ning nende segud |
| --- | --- |

14.

Kõik piimavalgud (kaseiinid, kaseinaadid ja vadakuvalgud) ning nende segud

„Piimavalgud”

| 15. | Pressitud, ekspeller- või rafineeritud kakaovõi |
| --- | --- |

15.

Pressitud, ekspeller- või rafineeritud kakaovõi

„Kakaovõi”

| 16. | Puu- ja juurviljadest, söödavatest taimedest või nende osadest mehhanilis-füüsikalise protsessi teel saadud looduslikud ekstraktid, mida kasutatakse kontsentreeritud kujul toitude värvimiseks |
| --- | --- |

16.

„Värvivad toiduained”

| 17. | Igat sorti veinid, nagu need on määratletud määruses (EÜ) nr 1493/1999 |
| --- | --- |

17.

Igat sorti veinid, nagu need on määratletud määruses (EÜ) nr 1493/1999

„Vein”

| 18. | Inimtarbimiseks sobivad imetajate ja linnuliikide skeletilihased (1) koos looduslikult nende juurde kuuluva või nende küljes oleva koega, kus rasva ja sidekoe kogusisaldus ei ületa allpool osutatud väärtusi ja kus liha on teise toidukauba koostisosa.


  Määratlus hõlmab lihaga kaetud kontidelt mehaanilisel teel eraldatud liha, mille suhtes ei kehti lihamassi määratlus määruse (EÜ) nr 853/2004 tähenduses.


  Terminiga „... liha” tähistatud koostisosade rasva ja sidekoe maksimumsisaldus |
| --- | --- |

18.

Inimtarbimiseks sobivad imetajate ja linnuliikide skeletilihased (1) koos looduslikult nende juurde kuuluva või nende küljes oleva koega, kus rasva ja sidekoe kogusisaldus ei ületa allpool osutatud väärtusi ja kus liha on teise toidukauba koostisosa.

Määratlus hõlmab lihaga kaetud kontidelt mehaanilisel teel eraldatud liha, mille suhtes ei kehti lihamassi määratlus määruse (EÜ) nr 853/2004 tähenduses.

Terminiga „... liha” tähistatud koostisosade rasva ja sidekoe maksimumsisaldus

„... liha” ja loomaliigi nimetus või nimetused (2), kellelt see on saadud.

| Liik | Rasv (%) | Sidekude (3) (%) |
| --- | --- | --- |
| Imetajad (välja arvatud küülikud ja sead) ning liikide segud, kus domineerivad imetajad | 25 | 25 |
| Sead | 30 | 25 |
| Linnud ja küülikud | 15 | 10 |

Liik

Rasv (%)

Sidekude (3) (%)

Imetajad (välja arvatud küülikud ja sead) ning liikide segud, kus domineerivad imetajad

25

25

Sead

30

25

Linnud ja küülikud

15

10

Kui neid piirnorme ületatakse, kuid samas täidetakse muid määratluse „liha” kriteeriume, tuleb „... liha” sisaldust vastavalt vähendada ning koostisosade loetelus peab lisaks mõistele „... liha” märkima rasva ja/või sidekoe olemasolu.

| 19. | Igat sorti tooted, mis vastavad „lihamassi” määratlusele. |
| --- | --- |

19.

Igat sorti tooted, mis vastavad „lihamassi” määratlusele.

„lihamass” ja nende loomaliikide nimetused (2), millest see on saadud.

C OSA –   TEATAVATE KOOSTISOSADE TÄHISTAMINE RÜHMA NIMETUSEGA, MILLELE JÄRGNEB NENDE AINETE TÄPNE NIMETUS VÕI EÜ NUMBER

Lisaained ja ensüümid, välja arvatud artikli 21 punktis b osutatud ained, mis kuuluvad ühte käesolevas osas loetletud rühmadest, peavad olema tähistatud selle rühma nimetusega, millele järgneb nende ainete täpne nimetus või vajaduse korral EÜ number. Kui mõni koostisosa kuulub mitmesse rühma, siis märgitakse kõnealuse toidu põhifunktsioonile vastava rühma nimetus. Kuid nimetust „modifitseeritud tärklis” tuleb alati täiendada viitega tema konkreetsele taimsele päritolule, kui see koostisosa võib sisaldada gluteeni.

| | Hape |
| --- | --- |

Hape

| | Happesuse regulaator |
| --- | --- |

Happesuse regulaator

| | Paakumisvastane aine |
| --- | --- |

Paakumisvastane aine

| | Vahutamisvastane aine |
| --- | --- |

Vahutamisvastane aine

| | Antioksüdant |
| --- | --- |

Antioksüdant

| | Mahuaine |
| --- | --- |

Mahuaine

| | Toiduvärv |
| --- | --- |

Toiduvärv

| | Emulgaator |
| --- | --- |

Emulgaator

| | Emulgeeriv sool (4) |
| --- | --- |

Emulgeeriv sool (4)

| | Ensüümid

   (5) |
| --- | --- |

Ensüümid

   (5)

| | Tardaine |
| --- | --- |

Tardaine

| | Lõhna- ja maitsetugevdaja |
| --- | --- |

Lõhna- ja maitsetugevdaja

| | Jahu parendaja |
| --- | --- |

Jahu parendaja

| | Želeeriv aine |
| --- | --- |

Želeeriv aine

| | Glaseeraine |
| --- | --- |

Glaseeraine

| | Niiskusesäilitaja |
| --- | --- |

Niiskusesäilitaja

| | Modifitseeritud tärklis (5) |
| --- | --- |

Modifitseeritud tärklis (5)

| | Tselluloosiekstrakt

   (5) |
| --- | --- |

Tselluloosiekstrakt

   (5)

| | Säilitusaine |
| --- | --- |

Säilitusaine

| | Propellent |
| --- | --- |

Propellent

| | Kergitusaine |
| --- | --- |

Kergitusaine

| | Stabilisaator |
| --- | --- |

Stabilisaator

| | Magusaine |
| --- | --- |

Magusaine

| | Paksendaja |
| --- | --- |

Paksendaja

D OSA –   LÕHNA- JA MAITSEAINETE TÄHISTAMINE KOOSTISOSADE LOETELUS

| 1. | Lõhna- ja maitseained tähistatakse kas sõnadega „lõhna- ja maitseained” või lõhna- või maitseaine veelgi täpsema nimetuse või kirjeldusega. |
| --- | --- |

1.

Lõhna- ja maitseained tähistatakse kas sõnadega „lõhna- ja maitseained” või lõhna- või maitseaine veelgi täpsema nimetuse või kirjeldusega.

| 2. | Toiduaine tootmisel või valmistamisel lõhna- ja maitseainena kasutatud kiniin ja/või kofeiin peab olema nimetatud koostisosade loetelus kohe pärast nimetust „lõhna- ja maitseained”. |
| --- | --- |

2.

Toiduaine tootmisel või valmistamisel lõhna- ja maitseainena kasutatud kiniin ja/või kofeiin peab olema nimetatud koostisosade loetelus kohe pärast nimetust „lõhna- ja maitseained”.

| 3. | Väljendit „loodusliku päritoluga” või muid sisuliselt sama tähendusega väljendeid võib kasutada ainult selliste lõhna- ja maitseainete puhul, mille lõhna- ja maitsekomponent koosneb ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i määratletud lõhna- ja maitseainetest ja/või kõnealuse direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis c määratletud lõhna- ja maitsepreparaatidest. |
| --- | --- |

3.

Väljendit „loodusliku päritoluga” või muid sisuliselt sama tähendusega väljendeid võib kasutada ainult selliste lõhna- ja maitseainete puhul, mille lõhna- ja maitsekomponent koosneb ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i määratletud lõhna- ja maitseainetest ja/või kõnealuse direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis c määratletud lõhna- ja maitsepreparaatidest.

| 4. | Kui lõhna- ja maitseaine nimetus sisaldab viidet koostisosade taimsele või loomsele olemusele või päritolule, siis võib kasutada väljendit „loodusliku päritoluga” või muid sisuliselt sama tähendusega väljendeid ainult juhul, kui lõhna- või maitsekomponent on asjakohase füüsikalise, ensümaatilise või mikrobioloogilise meetodi või traditsioonilise toiduvalmistamise abil eraldatud eranditult või peaaegu eranditult asjaomasest toidust või lõhna- ja maitseaineallikast. |
| --- | --- |

4.

Kui lõhna- ja maitseaine nimetus sisaldab viidet koostisosade taimsele või loomsele olemusele või päritolule, siis võib kasutada väljendit „loodusliku päritoluga” või muid sisuliselt sama tähendusega väljendeid ainult juhul, kui lõhna- või maitsekomponent on asjakohase füüsikalise, ensümaatilise või mikrobioloogilise meetodi või traditsioonilise toiduvalmistamise abil eraldatud eranditult või peaaegu eranditult asjaomasest toidust või lõhna- ja maitseaineallikast.

E OSA –   LIITKOOSTISOSADE TÄHISTAMINE

| 1. | Liitkoostisosa võib koostisosade loetelusse kanda oma nimetuse all, kuivõrd see on seadusega ette nähtud või tavapärane, üldise kaalu alusel ja sellele peab vahetult järgnema selle koostisosade loetelu. |
| --- | --- |

1.

Liitkoostisosa võib koostisosade loetelusse kanda oma nimetuse all, kuivõrd see on seadusega ette nähtud või tavapärane, üldise kaalu alusel ja sellele peab vahetult järgnema selle koostisosade loetelu.

| 2. | Liitkoostisosa koostisosade loetelu ei ole kohustuslik, kui:






  a) | kui liitkoostisosa koostis on määratletud liidu kehtivates õigusaktides ning juhul, kui selle liitkoostisosa sisaldus valmistootes on alla 2 %; vastavalt artikli 21 punktide a–d sätetele ei kohaldata seda sätet lisaainete suhtes; või |
| --- | --- | --- |

2.

Liitkoostisosa koostisosade loetelu ei ole kohustuslik, kui:

a)

kui liitkoostisosa koostis on määratletud liidu kehtivates õigusaktides ning juhul, kui selle liitkoostisosa sisaldus valmistootes on alla 2 %; vastavalt artikli 21 punktide a–d sätetele ei kohaldata seda sätet lisaainete suhtes; või

| b) | liitkoostisosade puhul, mis koosnevad vürtside ja/või maitsetaimede segudest, mille sisaldus valmistootes on alla 2 %, välja arvatud vastavalt artikli 21 punktides a–d sätestatud lisaained; või |
| --- | --- |

b)

liitkoostisosade puhul, mis koosnevad vürtside ja/või maitsetaimede segudest, mille sisaldus valmistootes on alla 2 %, välja arvatud vastavalt artikli 21 punktides a–d sätestatud lisaained; või

| c) | kui liitkoostisosa on toiduaine, mille puhul liidu õigusaktides ei nähta ette koostisosade loetelu. |
| --- | --- |

c)

kui liitkoostisosa on toiduaine, mille puhul liidu õigusaktides ei nähta ette koostisosade loetelu.

---

(1)  Diafragma ja mälumislihased kuuluvad skeletilihaste hulka, süda, keel, pea piirkonnas paiknevad lihased (välja arvatud mälumislihased), randme-, pöiapära- ja sabalihased aga mitte.

(2)  Inglisekeelse märgistuse puhul võib selle märgise asendada koostisosa üldnimetusega asjaomase loomaliigi puhul.

(3)  Sidekoesisaldus arvutatakse välja kollageenisisalduse ja lihavalgusisalduse suhtarvu alusel. Kollageenisisaldusena käsitatakse hüdroksüproliinisisaldust, mis on korrutatud koefitsiendiga 8.

(4)  Ainult sulatatud juustude ja sulatatud juustudel põhinevate toodete puhul.

(5)  
  Erinime või EÜ numbrit ei ole vaja esitada.

Kolmapäev, 16. juuni 2010VII LISA

KOOSTISOSADE KOGUSE MÄRKIMINE

| 1. | Kogust ei ole vaja märkida:






  a) | koostisosa või koostisosade rühma puhul:






  i) | mille vedelikuta netokaal esitatakse VIII lisa punkti 5 kohaselt või |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kogust ei ole vaja märkida:

a)

koostisosa või koostisosade rühma puhul:

i)

mille vedelikuta netokaal esitatakse VIII lisa punkti 5 kohaselt või

| ii) | mille koguste esitamine on kohustuslik liidu sätete kohaselt juba märgistamisel või |
| --- | --- |

ii)

mille koguste esitamine on kohustuslik liidu sätete kohaselt juba märgistamisel või

| iii) | mida kasutatakse väikestes kogustes lõhna- ja maitseainena või |
| --- | --- |

iii)

mida kasutatakse väikestes kogustes lõhna- ja maitseainena või

| iv) | mis esineb toiduaine nimetuses, kuid mis ei mõjuta tarbija valikut riigis, kus seda turustatakse, sest koguseline varieerumine ei ole oluline toidu iseloomustamisel ega eristamisel teistest samalaadsetest toitudest või |
| --- | --- |

iv)

mis esineb toiduaine nimetuses, kuid mis ei mõjuta tarbija valikut riigis, kus seda turustatakse, sest koguseline varieerumine ei ole oluline toidu iseloomustamisel ega eristamisel teistest samalaadsetest toitudest või

| b) | kui liidu erisätetes nähakse ette koostisosa või koostisosade rühma täpne kogus, ilma et see tuleks esitada märgistusel või |
| --- | --- |

b)

kui liidu erisätetes nähakse ette koostisosa või koostisosade rühma täpne kogus, ilma et see tuleks esitada märgistusel või

| c) | VI lisa A osa punktides 4 ja 5 nimetatud juhtudel. |
| --- | --- |

c)

VI lisa A osa punktides 4 ja 5 nimetatud juhtudel.

| 2. | Artikli 23 lõike 1 punkte a ja b ei kohaldata:






  a) | ühegi koostisosa või koostisosade rühma suhtes, mis on tähistatud märkega „magusaine(te)ga” või „suhkru(te) ja magusaine(te)ga”, juhul kui see märge on lisatud III lisa kohaselt toiduaine nimetusele või |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 23 lõike 1 punkte a ja b ei kohaldata:

a)

ühegi koostisosa või koostisosade rühma suhtes, mis on tähistatud märkega „magusaine(te)ga” või „suhkru(te) ja magusaine(te)ga”, juhul kui see märge on lisatud III lisa kohaselt toiduaine nimetusele või

| b) | ühegi lisatud vitamiini või mineraaltoitaine suhtes, juhul kui see aine tuleb esitada toitumisalases teabes. |
| --- | --- |

b)

ühegi lisatud vitamiini või mineraaltoitaine suhtes, juhul kui see aine tuleb esitada toitumisalases teabes.

| 3. | Koostisosa või koostisosade rühma kogus:






  a) | tuleb esitada protsendina, mis vastab koostisosa või koostisosade kasutamise ajal selle/nende kogusele ja |
| --- | --- | --- |

3.

Koostisosa või koostisosade rühma kogus:

a)

tuleb esitada protsendina, mis vastab koostisosa või koostisosade kasutamise ajal selle/nende kogusele ja

| b) | peab olema ära toodud kas toote nimetuse sees või vahetult pärast toote nimetust või kõnealuse koostisosa või koostisosade rühmaga seostuvas koostisosade loetelus. |
| --- | --- |

b)

peab olema ära toodud kas toote nimetuse sees või vahetult pärast toote nimetust või kõnealuse koostisosa või koostisosade rühmaga seostuvas koostisosade loetelus.

| 4. | Erandina punktist 3,






  a) | kuumtöötlusel või muu töötlemise tulemusena niiskust kaotanud toidu puhul esitatakse kogus valmistootes kasutatud koostisosa või koostisosade koguse protsendina; juhul kui koostisosa kogus või kõikide märgistusel esitatud koostisosade üldkogus ületab 100 %, esitatakse kogus 100 g valmistoote valmistamiseks kasutatud koostisosa(de) kaaluna; |
| --- | --- | --- |

4.

Erandina punktist 3,

a)

kuumtöötlusel või muu töötlemise tulemusena niiskust kaotanud toidu puhul esitatakse kogus valmistootes kasutatud koostisosa või koostisosade koguse protsendina; juhul kui koostisosa kogus või kõikide märgistusel esitatud koostisosade üldkogus ületab 100 %, esitatakse kogus 100 g valmistoote valmistamiseks kasutatud koostisosa(de) kaaluna;

| b) | lenduvate koostisosade koguse märkimisel lähtutakse nende osakaalust valmistootes; |
| --- | --- |

b)

lenduvate koostisosade koguse märkimisel lähtutakse nende osakaalust valmistootes;

| c) | kontsentreeritud või veetustatud ning tootmise ajal taastatavate kasutatud koostisosade koguse märkimisel võib lähtuda nende osakaalust enne kontsentreerimist või veetustamist; |
| --- | --- |

c)

kontsentreeritud või veetustatud ning tootmise ajal taastatavate kasutatud koostisosade koguse märkimisel võib lähtuda nende osakaalust enne kontsentreerimist või veetustamist;

| d) | kontsentreeritud või veetustatud toiduainete puhul, mida taastatakse vee lisamise teel, võib koostisosade koguse märkimisel lähtuda nende osakaalust taastatud tootes. |
| --- | --- |

d)

kontsentreeritud või veetustatud toiduainete puhul, mida taastatakse vee lisamise teel, võib koostisosade koguse märkimisel lähtuda nende osakaalust taastatud tootes.

Kolmapäev, 16. juuni 2010VIII LISA

NETOKOGUST PUUDUTAV TEAVE

| 1. | Netokoguse märkimine ei ole kohustuslik toitude puhul:






  a) | mille maht või kaal võib oluliselt väheneda
  või
  mida müüakse
  pakendamata kujul
  tükikaupa või kaalu alusel ostja juuresolekul või |
| --- | --- | --- |

1.

Netokoguse märkimine ei ole kohustuslik toitude puhul:

a)

mille maht või kaal võib oluliselt väheneda
  või
  mida müüakse
  pakendamata kujul
  tükikaupa või kaalu alusel ostja juuresolekul või

| b) | mille netokogus on alla 5 g või 5 ml; see säte ei kehti siiski vürtside ja maitsetaimede suhtes või |
| --- | --- |

b)

mille netokogus on alla 5 g või 5 ml; see säte ei kehti siiski vürtside ja maitsetaimede suhtes või

| c) | mille suhtes on teistes õigusnormides sätestatud erandid. |
| --- | --- |

c)

mille suhtes on teistes õigusnormides sätestatud erandid.

| 2. | Kui liidu õigusnormides on nõutud teatavate koguse tüüpide (nagu nimikogus, minimaalne kogus, keskmine kogus) märkimist või kui liikmesriikide sätetes neid pole, käsitletakse seda kogust käesoleva määruse kohaldamisel netokogusena. |
| --- | --- |

2.

Kui liidu õigusnormides on nõutud teatavate koguse tüüpide (nagu nimikogus, minimaalne kogus, keskmine kogus) märkimist või kui liikmesriikide sätetes neid pole, käsitletakse seda kogust käesoleva määruse kohaldamisel netokogusena.

| 3. | Kui pakendatud toode koosneb kahest või enamast eelnevalt pakendatud ühikust, mis sisaldavad samas koguses sama toodet, märgitakse netokogus nii, et tuuakse ära igas üksikus pakendis sisalduv netokogus ja seesuguste pakendite koguarv. Nende andmete märkimine ei ole siiski kohustuslik, kui ühikute arv on väljastpoolt selgelt nähtav ja kergesti loendatav ja kui ühikul on väljastpoolt selgesti nähtav vähemalt netokogust puudutav teade. |
| --- | --- |

3.

Kui pakendatud toode koosneb kahest või enamast eelnevalt pakendatud ühikust, mis sisaldavad samas koguses sama toodet, märgitakse netokogus nii, et tuuakse ära igas üksikus pakendis sisalduv netokogus ja seesuguste pakendite koguarv. Nende andmete märkimine ei ole siiski kohustuslik, kui ühikute arv on väljastpoolt selgelt nähtav ja kergesti loendatav ja kui ühikul on väljastpoolt selgesti nähtav vähemalt netokogust puudutav teade.

| 4. | Kui pakendatud toode koosneb kahest või enamast pakendist, mida ei käsitleta müügiühikutena, siis esitatakse netokogus nii, et märgitakse toidu kogu netokogus ja üksikute pakendite koguarv. |
| --- | --- |

4.

Kui pakendatud toode koosneb kahest või enamast pakendist, mida ei käsitleta müügiühikutena, siis esitatakse netokogus nii, et märgitakse toidu kogu netokogus ja üksikute pakendite koguarv.

| 5. | Kui tahket toitu müüakse vedelas keskkonnas, siis esitatakse märgistusel ka kuivatatud olekus toidu netomass.
  Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „vedel keskkond” järgmisi tooteid, mis tõenäoliselt esinevad segudena ning ka külmutatud või sügavkülmutatud kujul, milles vedelik esineb üksnes kõnealuse valmistise oluliste osade lisandina ega ole seetõttu ostu seisukohalt määrava tähtsusega tegur: vesi, soolade vesilahused, soolvesi, toiduhapete vesilahused, äädikas, suhkrute vesilahused, muude magusainete vesilahused, puu- ja köögiviljamahlad puu- ja köögivilja puhul.
  ▐ |
| --- | --- |

5.

Kui tahket toitu müüakse vedelas keskkonnas, siis esitatakse märgistusel ka kuivatatud olekus toidu netomass.

Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „vedel keskkond” järgmisi tooteid, mis tõenäoliselt esinevad segudena ning ka külmutatud või sügavkülmutatud kujul, milles vedelik esineb üksnes kõnealuse valmistise oluliste osade lisandina ega ole seetõttu ostu seisukohalt määrava tähtsusega tegur: vesi, soolade vesilahused, soolvesi, toiduhapete vesilahused, äädikas, suhkrute vesilahused, muude magusainete vesilahused, puu- ja köögiviljamahlad puu- ja köögivilja puhul.

▐

Kolmapäev, 16. juuni 2010IX LISA

ALKOHOLISISALDUS

Üle 1,2 % mahuprotsendiga jookide alkoholisisaldus esitatakse ainult kuni ühe kümnendkoha täpsusega. Sellele järgneb sümbol „% vol” (mahuprotsent) ning sellele võib eelneda sõna „alkohol” või lühend „alk”.

Alkoholisisaldus määratakse kindlaks temperatuuril 20 oC.

Alkoholisisalduse näitamisel mahuprotsentides on lubatud järgmised positiivsed ja negatiivsed hälbed, mida väljendatakse allolevas tabelis loetletud absoluutväärtusena. Neid kohaldatakse ilma, et see piiraks alkoholisisalduse kindlaksmääramiseks kasutatud analüüsimeetodist tulenevaid lubatud hälbeid.

| Joogi kirjeldus | Positiivne ja negatiivne hälve |
| --- | --- |
| 1. | Õlu, mille alkoholisisaldus ei ületa 5,5 mahuprotsenti; joogid, mis on klassifitseeritud ühise tollitariifistiku rubriiki 22.07 B II ja on valmistatud viinamarjadest |

Joogi kirjeldus

Positiivne ja negatiivne hälve

1.

Õlu, mille alkoholisisaldus ei ületa 5,5 mahuprotsenti; joogid, mis on klassifitseeritud ühise tollitariifistiku rubriiki 22.07 B II ja on valmistatud viinamarjadest

0,5 % vol.

| 2. | Õlu, mille alkoholisisaldus ületab 5,5 mahuprotsenti; joogid, mis on klassifitseeritud ühise tollitariifistiku rubriiki 22.07 B I ja on valmistatud viinamarjadest; siidrid, pirnisiidrid, puuviljaveinid jm, mis on saadud muudest puuviljadest kui viinamarjad ja mis võivad olla poolvahuveinid või vahuveinid; kääritatud meel põhinevad joogid |
| --- | --- |

2.

Õlu, mille alkoholisisaldus ületab 5,5 mahuprotsenti; joogid, mis on klassifitseeritud ühise tollitariifistiku rubriiki 22.07 B I ja on valmistatud viinamarjadest; siidrid, pirnisiidrid, puuviljaveinid jm, mis on saadud muudest puuviljadest kui viinamarjad ja mis võivad olla poolvahuveinid või vahuveinid; kääritatud meel põhinevad joogid

1 % vol.

| 3. | Leotatud puuvilju või taimeosi sisaldavad joogid: |
| --- | --- |

3.

Leotatud puuvilju või taimeosi sisaldavad joogid:

1,5 % vol

| 4. | Kõik muud joogid, mille alkoholisisaldus on üle 1,2 mahuprotsendi |
| --- | --- |

4.

Kõik muud joogid, mille alkoholisisaldus on üle 1,2 mahuprotsendi

0,3 % vol.

Kolmapäev, 16. juuni 2010XI LISA

VÕRDLUSRATSIOONID

A OSA –   VITAMIINIDE JA MINERAALTOITAINETE
  PÄEVASED
  VÕRDLUSRATSIOONID (TÄISKASVANUTEL)

1.   Vitamiinid ja mineraaltoitained, mida võib märkida, ja nende soovitatud päevaannused (RDA)

| Vitamiin A (μg) | 800 |
| --- | --- |
| Vitamiin D (μg) | 5 |
| Vitamiin E (mg) | 12 |
| Vitamiin K (μg) | 75 |
| Vitamiin C (mg) | 80 |
| Tiamiin
  (vitamiin B1)
  (mg) | 1,1 |
| Riboflaviin (mg) | 1,4 |
| Niatsiin (mg) | 16 |
| Vitamiin B6 (mg) | 1,4 |
| Foolhape
  (μg) | 200 |
| Vitamiin B12 (μg) | 2,5 |
| Biotiin
  (μg) | 50 |
| Pantoteenhape (mg) | 6 |
| Kaalium (mg) | 2 000 |
| Kloriid (mg) | 800 |
| Kaltsium (mg) | 800 |
| Fosfor (mg) | 700 |
| Raud (mg) | 14 |
| Magneesium (mg) | 375 |
| Tsink (mg) | 10 |
| Vask (mg) | 1 |
| Mangaan (mg) | 2 |
| Fluoriid (mg) | 3,5 |
| Seleen (μg) | 55 |
| Kroom (μg) | 40 |
| Molübdeen (μg) | 50 |
| Jood (μg) | 150 |
| | |

Vitamiin A (μg)

800

Vitamiin D (μg)

5

Vitamiin E (mg)

12

Vitamiin K (μg)

75

Vitamiin C (mg)

80

Tiamiin
  (vitamiin B1)
  (mg)

1,1

Riboflaviin (mg)

1,4

Niatsiin (mg)

16

Vitamiin B6 (mg)

1,4

Foolhape
  (μg)

200

Vitamiin B12 (μg)

2,5

Biotiin
  (μg)

50

Pantoteenhape (mg)

6

Kaalium (mg)

2 000

Kloriid (mg)

800

Kaltsium (mg)

800

Fosfor (mg)

700

Raud (mg)

14

Magneesium (mg)

375

Tsink (mg)

10

Vask (mg)

1

Mangaan (mg)

2

Fluoriid (mg)

3,5

Seleen (μg)

55

Kroom (μg)

40

Molübdeen (μg)

50

Jood (μg)

150

2.   Vitamiinide ja mineraaltoitainete märkimisväärne kogus

Üldiselt tuleks märkimisväärse koguse määramisel arvesse võtta 15 % punktis 1 kindlaksmääratud päevasest toitumissoovitusest 100 g või 100 ml kohta või pakendi kohta, kui pakend sisaldab ainult ühe portsjoni.

B OSA -   ENERGIA JA VALITUD TOITAINETE (VÄLJA ARVATUD VITAMIINID JA MINERAALTOITAINED)
  PÄEVASED
  VÕRDLUSRATSIOONID (TÄISKASVANUTEL) (1)

| Energia või toitaine | Tarbimise võrdlusandmed |
| --- | --- |
| Energia | ▐2 000 kcal ▐ |
| Valgud | 80 g |
| Üldrasvasisaldus | 70 g |
| Küllastunud rasvhapped | 20 g |
| Süsivesikud | 230 g |
| Suhkrud | 90 g |
| Sool | 6 g |

Energia või toitaine

Tarbimise võrdlusandmed

Energia

▐2 000 kcal ▐

Valgud

80 g

Üldrasvasisaldus

70 g

Küllastunud rasvhapped

20 g

Süsivesikud

230 g

Suhkrud

90 g

Sool

6 g

---

(1)  
  Võrdlusratsioonid on näitlikud ja need määrab täpsemalt kindlaks Euroopa Toiduohutusamet.

Kolmapäev, 16. juuni 2010XI LISA

ÜMBERARVESTUSKOEFITSIENDID

ÜMBERARVESTUSKOEFITSIENDID ENERGIA ARVUTAMISEKS

Märgitav energiasisaldus arvutatakse järgmiste ümberarvestuskoefitsientide alusel:

| — | süsivesikud (välja arvatud polüoolid) |
| --- | --- |

—

süsivesikud (välja arvatud polüoolid)

4 kcal/g ▐

| — | polüoolid |
| --- | --- |

—

polüoolid

2,4 kcal/g ▐

| — | valgud |
| --- | --- |

—

valgud

4 kcal/g ▐

| — | rasvad |
| --- | --- |

—

rasvad

9 kcal/g ▐

| — | salatrimid |
| --- | --- |

—

salatrimid

6 kcal/g ▐

| — | alkohol (etanool) |
| --- | --- |

—

alkohol (etanool)

7 kcal/g ▐

| — | orgaanilised happed |
| --- | --- |

—

orgaanilised happed

3 kcal/g ▐

Kolmapäev, 16. juuni 2010XII LISA

TOITUMISALASE TEABE VÄLJENDAMINE JA ESITAMINE

A OSA –   TOITUMISALASE TEABE VÄLJENDAMINE

Toitumisalases teabes kasutatavad ühikud peavad olema järgmised:

| — | energia |
| --- | --- |

—

energia

kJ ja kcal

| — | rasvad |
| --- | --- |

—

rasvad

grammides (g)

| — | süsivesikud |
| --- | --- |

—

süsivesikud

| — | kiudained |
| --- | --- |

—

kiudained

| — | valgud |
| --- | --- |

—

valgud

| — | sool |
| --- | --- |

—

sool

| — | vitamiinid ja mineraaltoitained |
| --- | --- |

—

vitamiinid ja mineraaltoitained

X lisa A osa punktis 1 kindlaksmääratud ühikutes

| — | muud ained |
| --- | --- |

—

muud ained

ühikutes, mis on asjakohased konkreetsete asjaomaste ainete jaoks

B OSA –   SÜSIVESIKUTE JA RASVADE ESITAMISJÄRJEKORD TOITUMISALASES TEABES

| 1. | Kui on esitatud polüoolid ja/või tärklis, tuleb see teave esitada järgmises järjestuses:






  süsivesikud | g |
| --- | --- | --- |
| millest |
| — | suhkrud |

1.

Kui on esitatud polüoolid ja/või tärklis, tuleb see teave esitada järgmises järjestuses:

süsivesikud

g

millest

—

suhkrud

g

| — | polüoolid |
| --- | --- |

—

polüoolid

g

| — | tärklis |
| --- | --- |

—

tärklis

g

| 2. | Kui on esitatud rasvhapete kogus ja/või tüüp, tuleb see teave esitada järgmises järjestuses:






  rasvad | g |
| --- | --- | --- |
| millest |
| — | küllastunud rasvhapped |

2.

Kui on esitatud rasvhapete kogus ja/või tüüp, tuleb see teave esitada järgmises järjestuses:

rasvad

g

millest

—

küllastunud rasvhapped

g

| — | transrasvhapped |
| --- | --- |

—

transrasvhapped

g

| — | monoküllastumata rasvhapped |
| --- | --- |

—

monoküllastumata rasvhapped

g

| — | polüküllastumata rasvhapped |
| --- | --- |

—

polüküllastumata rasvhapped

g

C OSA –   TOITUMISALASES TEABES MÄRGITUD ENERGIA JA TOITAINETE ESITUSJÄRJEKORD

Energia ja toitainete alase teabe esitamise järjekord peab vastavalt vajadusele olema järgmine:

| energia | ▐ kcal |
| --- | --- |
| rasvad | g |
| ▐ |
| küllastunud rasvhapped | g |
| suhkrud | g |
| sool | g |
| valgud | g |
| süsivesikud | g |
| ▐ |
| kiudained | g |
| looduslikud transrasvhapped | g |
| kunstlikud transrasvhapped | g |
| monoküllastumata rasvhapped | g |
| polüküllastumata rasvhapped | g |
| polüoolid | g |
| kolesterool | g |
| tärklis | g |
| vitamiinid ja mineraaltoitained | X lisa A osa punktis 1 kindlaksmääratud ühikutes |
| muud ained | konkreetsete asjaomaste ainete jaoks sobivates ühikutes |

energia

▐ kcal

rasvad

g

▐

küllastunud rasvhapped

g

suhkrud

g

sool

g

valgud

g

süsivesikud

g

▐

kiudained

g

looduslikud transrasvhapped

g

kunstlikud transrasvhapped

g

monoküllastumata rasvhapped

g

polüküllastumata rasvhapped

g

polüoolid

g

kolesterool

g

tärklis

g

vitamiinid ja mineraaltoitained

X lisa A osa punktis 1 kindlaksmääratud ühikutes

muud ained

konkreetsete asjaomaste ainete jaoks sobivates ühikutes

---

Neljapäev, 17. juuni 2010

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/235 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/235

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Väärtpaberite üldsusele pakkumine ja läbipaistvuse nõuete ühtlustamine (direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ muutmine) ***I

P7_TA(2010)0227

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti muutmise kohta ja direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele (KOM(2009)0491 – C7-0170/2009 – 2009/0132(COD))

2011/C 236 E/48

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0491);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikleid 44 ja 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0170/2009);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikleid 50 ja 114;

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1);

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. veebruari 2010. aasta arvamust (2);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0102/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 19, 26.1.2010, lk 1.

(2)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Neljapäev, 17. juuni 2010P7_TC1-COD(2009)0132

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti muutmise kohta ja direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2010/73/EL) lõplikule kujule.)

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/236 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/236

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Hariliku tuuni (Thunnus thynnus) püügi dokumenteerimise programm ***I

P7_TA(2010)0228

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse hariliku tuuni Thunnus thynnus püügi dokumenteerimise programm ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1984/2003 (KOM(2009)0406 – C7-0124/2009 – 2009/0116(COD))

2011/C 236 E/49

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0406);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0124/2009);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 43 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. märtsi 2010. aasta arvamust (1);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0119/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning riikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning riikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Neljapäev, 17. juuni 2010P7_TC1-COD(2009)0116

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2010, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega kehtestatakse hariliku tuuni Thunnus thynnus püügi dokumenteerimise programm ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1984/2003

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 640/2010) lõplikule kujule.)

---

| 12.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 236/237 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 236/237

---

Neljapäev, 17. juuni 2010Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamine Bulgaarias ja Rumeenias *

P7_TA(2010)0229

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (06714/2010 – C7-0067/2010 – 2010/0814(NLE))

2011/C 236 E/50

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõud (06714/2010);

võttes arvese 25. aprilli 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0067/2010);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0199/2010),

| 1. | kiidab nõukogu otsuse eelnõu muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu otsuse eelnõu muudetud kujul heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb nõuandemenetluseks esitatud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb nõuandemenetluseks esitatud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| NÕUKOGU ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Otsuse eelnõu


  Põhjendus 3 |
| (3) | Nõukogu jõudis XXXX 2010 järeldusele, et Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia on nimetatud valdkonnas tingimused täitnud. Seetõttu on võimalik kindlaks määrata kuupäev, millest alates võib Schengeni infosüsteemi (SIS) käsitlevat Schengeni acquis’d nimetatud liikmesriikides kohaldada.” |

NÕUKOGU ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Otsuse eelnõu

Põhjendus 3

(3)

Nõukogu jõudis XXXX 2010 järeldusele, et Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia on nimetatud valdkonnas tingimused täitnud. Seetõttu on võimalik kindlaks määrata kuupäev, millest alates võib Schengeni infosüsteemi (SIS) käsitlevat Schengeni acquis’d nimetatud liikmesriikides kohaldada.”

| (3) | Nõukogu jõudis XXXX 2010 järeldusele, et Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia on nimetatud valdkonnas tingimused täitnud. Seetõttu on võimalik kindlaks määrata kuupäev, millest alates võib Schengeni infosüsteemi (SIS) käsitlevat Schengeni acquis’d nimetatud liikmesriikides kohaldada.
  Kõik asjaomased liikmesriigid peaksid kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast kirjalikult teavitama Euroopa Parlamenti ja komisjoni järelmeetmetest, mida nad kavatsevad võtta hindamisaruannetes sisalduvate ja järelhinnangus mainitud, veel rakendamata soovituste suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu jõudis XXXX 2010 järeldusele, et Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia on nimetatud valdkonnas tingimused täitnud. Seetõttu on võimalik kindlaks määrata kuupäev, millest alates võib Schengeni infosüsteemi (SIS) käsitlevat Schengeni acquis’d nimetatud liikmesriikides kohaldada.
  Kõik asjaomased liikmesriigid peaksid kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast kirjalikult teavitama Euroopa Parlamenti ja komisjoni järelmeetmetest, mida nad kavatsevad võtta hindamisaruannetes sisalduvate ja järelhinnangus mainitud, veel rakendamata soovituste suhtes.

---