# Euroopa Liidu C 216/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.216.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 216 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide22. juuli 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.216.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 216

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide22. juuli 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2011/C 216/01 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Portugali 2011. aasta riiklikku reformikava | 1 |
| 2011/C 216/02 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Soome 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta | 3 |
| 2011/C 216/03 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, mis käsitleb Rumeenia 2011. aasta riiklikku reformikava ja milles esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta | 6 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2011/C 216/04 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta | 9 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2011/C 216/01

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Portugali 2011. aasta riiklikku reformikava

1

2011/C 216/02

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Soome 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

3

2011/C 216/03

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, mis käsitleb Rumeenia 2011. aasta riiklikku reformikava ja milles esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta

6

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

2011/C 216/04

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta

9

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 216/05 | Komisjoni teatis määruse (EÜ) nr 620/2009 raames päritolusertifikaadi väljaandmiseks volitatud asutuse kohta | 17 |
| 2011/C 216/06 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6151 – PetroChina/INEOS/JV) (
  1
  ) | 18 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2011/C 216/05

Komisjoni teatis määruse (EÜ) nr 620/2009 raames päritolusertifikaadi väljaandmiseks volitatud asutuse kohta

17

2011/C 216/06

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6151 – PetroChina/INEOS/JV) (
  1
  )

1

18

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Parlament |
| 2011/C 216/07 | Üldsuse juurdepääsu kord Euroopa Parlamendi dokumentidele – Juhatuse otsus 28. november 2001 | 19 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 216/08 | Euro vahetuskurss | 25 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2011/C 216/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (ELT C 247, 13.10.2006, lk 1; ELT C 153, 6.7.2007, lk 5; ELT C 192, 18.8.2007, lk 11; ELT C 271, 14.11.2007, lk 14; ELT C 57, 1.3.2008, lk 31; ELT C 134, 31.5.2008, lk 14; ELT C 207, 14.8.2008, lk 12; ELT C 331, 21.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 5; ELT C 64, 19.3.2009, lk 15; ELT C 198, 22.8.2009, lk 9; ELT C 239, 6.10.2009, lk 2; ELT C 298, 8.12.2009, lk 15; ELT C 308, 18.12.2009, lk 20; ELT C 35, 12.2.2010, lk 5; ELT C 82, 30.3.2010, lk 26; ELT C 103, 22.4.2010, lk 8; ELT C 108, 7.4.2011, lk 6; ELT C 157, 27.5.2011, lk 5; ELT C 201, 8.7.2011, lk 1) artikli 2 lõikes 15 osutatud elamislubade ajakohastatud loetelu | 26 |
| 2011/C 216/10 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 29 |
| 2011/C 216/11 | Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 – Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 31 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

2011/C 216/07

Üldsuse juurdepääsu kord Euroopa Parlamendi dokumentidele – Juhatuse otsus 28. november 2001

19

Euroopa Komisjon

2011/C 216/08

Euro vahetuskurss

25

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2011/C 216/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (ELT C 247, 13.10.2006, lk 1; ELT C 153, 6.7.2007, lk 5; ELT C 192, 18.8.2007, lk 11; ELT C 271, 14.11.2007, lk 14; ELT C 57, 1.3.2008, lk 31; ELT C 134, 31.5.2008, lk 14; ELT C 207, 14.8.2008, lk 12; ELT C 331, 21.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 5; ELT C 64, 19.3.2009, lk 15; ELT C 198, 22.8.2009, lk 9; ELT C 239, 6.10.2009, lk 2; ELT C 298, 8.12.2009, lk 15; ELT C 308, 18.12.2009, lk 20; ELT C 35, 12.2.2010, lk 5; ELT C 82, 30.3.2010, lk 26; ELT C 103, 22.4.2010, lk 8; ELT C 108, 7.4.2011, lk 6; ELT C 157, 27.5.2011, lk 5; ELT C 201, 8.7.2011, lk 1) artikli 2 lõikes 15 osutatud elamislubade ajakohastatud loetelu

26

2011/C 216/10

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

29

2011/C 216/11

Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 – Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

31

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 216/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products) (
  1
  ) | 32 |
| 2011/C 216/13 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 33 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 216/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products) (
  1
  )

1

32

2011/C 216/13

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 22.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Portugali 2011. aasta riiklikku reformikava

2011/C 216/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu nõustus26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu nõustus26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (1) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (1) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. Portugal ei ole 2011. aasta konkreetseid kohustusi ja meetmeid sõnaselgelt edastanud riiklikus reformikavas, aga esitab need eeldatavasti Euroopa Ülemkogule. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. Portugal ei ole 2011. aasta konkreetseid kohustusi ja meetmeid sõnaselgelt edastanud riiklikus reformikavas, aga esitab need eeldatavasti Euroopa Ülemkogule.

| (6) | 23. märtsil 2011 esitas Portugali valitsus stabiilsusprogrammi aastateks 2011–2014 oma parlamendile, kes lükkas selle tagasi. 19. aprillil 2011 esitas Portugali valitsus riikliku reformikava. Kavandatud makromajanduslikud ja eelarvestsenaariumid ning poliitikasoovitused on võetud üle 17. mail 2011 allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumisse. |
| --- | --- |

(6)

23. märtsil 2011 esitas Portugali valitsus stabiilsusprogrammi aastateks 2011–2014 oma parlamendile, kes lükkas selle tagasi. 19. aprillil 2011 esitas Portugali valitsus riikliku reformikava. Kavandatud makromajanduslikud ja eelarvestsenaariumid ning poliitikasoovitused on võetud üle 17. mail 2011 allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumisse.

| (7) | 17. mail 2011 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse 2011/344/EL, et anda Portugalile kolmeks aastaks (2011–2014) keskmise tähtajaga finantsabi vastavalt nõukogu 11. mai 2010. aasta määrusele (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (2). Samal päeval alla kirjutatud ja otsusele lisatud vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades on ette nähtud majanduspoliitilised tingimused, mille alusel finantsabi antakse. |
| --- | --- |

(7)

17. mail 2011 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse 2011/344/EL, et anda Portugalile kolmeks aastaks (2011–2014) keskmise tähtajaga finantsabi vastavalt nõukogu 11. mai 2010. aasta määrusele (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (2). Samal päeval alla kirjutatud ja otsusele lisatud vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades on ette nähtud majanduspoliitilised tingimused, mille alusel finantsabi antakse.

| (8) | 2010. aastal oli Portugali SKP kasv 1,3 %. Lisaks suurele ekspordi kasvule olid hea kasvunäitaja taga ka erakorralised tegurid, mis suurendasid eratarbimist. Hindade ja kulude muutused olid selgelt ebapiisavad, et edendada konkurentsivõimet piisavalt kiiresti, et parandada jooksevkonto puudujääki, mis 2010. aastal ulatus koguni 10 %-ni SKPst. Nõrk majandus tervikuna ja töötuse järsk tõus (11,2 % 2010. aasta lõpus) tõid kaasa valitsemissektori eelarve suure puudujäägi, mis ületas 2009. aastal 10 % SKPst ja 2010. aastal 9 % SKPst, võrreldes 3,5 %-ga SKPst 2008. aastal. Riigi rahanduse ebasoodne areng koos viletsa väljavaatega majanduskasvule on viimasel ajal viinud usalduse vähenemisele ja tõstnud survet riigivõlakirjade turul, mis suurendab muret riigi rahanduse jätkusuutlikkuse pärast. Pärast seda, kui reitinguagentuurid langetasid mitmel korral Portugali võlakirjade reitingut, ei suutnud riik enam refinantseerida laene intressimääraga, mis tagaks eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse. Samas on välisrahastamisest äärmiselt sõltuv pangandussüsteem olnud järjest enam ära lõigatud rahvusvahelistest kapitaliturgudest. |
| --- | --- |

(8)

2010. aastal oli Portugali SKP kasv 1,3 %. Lisaks suurele ekspordi kasvule olid hea kasvunäitaja taga ka erakorralised tegurid, mis suurendasid eratarbimist. Hindade ja kulude muutused olid selgelt ebapiisavad, et edendada konkurentsivõimet piisavalt kiiresti, et parandada jooksevkonto puudujääki, mis 2010. aastal ulatus koguni 10 %-ni SKPst. Nõrk majandus tervikuna ja töötuse järsk tõus (11,2 % 2010. aasta lõpus) tõid kaasa valitsemissektori eelarve suure puudujäägi, mis ületas 2009. aastal 10 % SKPst ja 2010. aastal 9 % SKPst, võrreldes 3,5 %-ga SKPst 2008. aastal. Riigi rahanduse ebasoodne areng koos viletsa väljavaatega majanduskasvule on viimasel ajal viinud usalduse vähenemisele ja tõstnud survet riigivõlakirjade turul, mis suurendab muret riigi rahanduse jätkusuutlikkuse pärast. Pärast seda, kui reitinguagentuurid langetasid mitmel korral Portugali võlakirjade reitingut, ei suutnud riik enam refinantseerida laene intressimääraga, mis tagaks eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse. Samas on välisrahastamisest äärmiselt sõltuv pangandussüsteem olnud järjest enam ära lõigatud rahvusvahelistest kapitaliturgudest.

| (9) | Portugal võttis endale kohustuse täita majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi, et taastada usaldus valitsemis- ja pangandussektori vastu ning toetada majanduskasvu ja tööhõivet. Programmiga on ette nähtud laiaulatuslikud meetmed kolmel suunal: i) usaldusväärne ja tasakaalustatud eelarve konsolideerimise strateegia, mida toetavad struktuursed eelarvemeetmed ja parem fiskaalkontroll; ii) laiaulatuslikud struktuurireformid, mis hõlmavad töö- ja kaubaturgu, ja iii) turupõhised mehhanismid koos toetusmeetmetega, et kaitsta finantssektorit finantsvõimenduse korratu vähendamise eest. |
| --- | --- |

(9)

Portugal võttis endale kohustuse täita majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi, et taastada usaldus valitsemis- ja pangandussektori vastu ning toetada majanduskasvu ja tööhõivet. Programmiga on ette nähtud laiaulatuslikud meetmed kolmel suunal: i) usaldusväärne ja tasakaalustatud eelarve konsolideerimise strateegia, mida toetavad struktuursed eelarvemeetmed ja parem fiskaalkontroll; ii) laiaulatuslikud struktuurireformid, mis hõlmavad töö- ja kaubaturgu, ja iii) turupõhised mehhanismid koos toetusmeetmetega, et kaitsta finantssektorit finantsvõimenduse korratu vähendamise eest.

| (10) | Komisjon on hinnanud riiklikku reformikava. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Portugali fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Seda silmas pidades rõhutab komisjon tungivat vajadust rakendada kavandatud meetmeid vastavalt rakendusotsusele nr 2011/344/EL, |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on hinnanud riiklikku reformikava. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Portugali fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Seda silmas pidades rõhutab komisjon tungivat vajadust rakendada kavandatud meetmeid vastavalt rakendusotsusele nr 2011/344/EL,

SOOVITAB PORTUGALILE JÄRGMIST:

rakendada meetmeid, mis on sätestatud rakendusotsuses 2011/344/EL ja mida on täiendavalt täpsustatud 17. mai 2011. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

1

(2)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

2

---

| 22.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/3

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Soome 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

2011/C 216/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | 26. märtsil 2010 nõustus Euroopa Ülemkogu komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia „Euroopa 2020. aastal”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub võtmetähtsusega valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

26. märtsil 2010 nõustus Euroopa Ülemkogu komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia „Euroopa 2020. aastal”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub võtmetähtsusega valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2010–2014) ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mis moodustavad koos „koondsuunised”. Liikmesriike kutsuti üles oma riiklikus majandus- ja tööhõivepoliitikas koondsuuniseid arvesse võtma. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2010–2014) ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mis moodustavad koos „koondsuunised”. Liikmesriike kutsuti üles oma riiklikus majandus- ja tööhõivepoliitikas koondsuuniseid arvesse võtma.

| (3) | 12. jaanuaril 2011 võttis komisjon vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, millega algab ELi majanduse juhtimise uus tsükkel ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise „Euroopa poolaasta”, mis omakorda on koostatud kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga. |
| --- | --- |

(3)

12. jaanuaril 2011 võttis komisjon vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, millega algab ELi majanduse juhtimise uus tsükkel ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise „Euroopa poolaasta”, mis omakorda on koostatud kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga.

| (4) | 25. märtsil 2011 kinnitas Euroopa Ülemkogu eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järeldustega ja komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsi alusel). Selles rõhutati vajadust anda prioriteet eelarvete tasakaalu taastamisele ja eelarve jätkusuutlikkusele, tööpuuduse vähendamisele tööturu reformide abil ja uutele jõupingutustele majanduskasvu suurendamiseks. Selles soovitati liikmesriikidel võtta nimetatud prioriteetide alusel konkreetseid meetmeid, mida kaasata nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ning riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

25. märtsil 2011 kinnitas Euroopa Ülemkogu eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järeldustega ja komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsi alusel). Selles rõhutati vajadust anda prioriteet eelarvete tasakaalu taastamisele ja eelarve jätkusuutlikkusele, tööpuuduse vähendamisele tööturu reformide abil ja uutele jõupingutustele majanduskasvu suurendamiseks. Selles soovitati liikmesriikidel võtta nimetatud prioriteetide alusel konkreetseid meetmeid, mida kaasata nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ning riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | 25. märtsil 2011 kutsus Euroopa Ülemkogu lisaks liikmesriike üles osalema laiendatud euroala paktis, et esitada aegsasti oma kohustused nende kaasamiseks stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ning riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

25. märtsil 2011 kutsus Euroopa Ülemkogu lisaks liikmesriike üles osalema laiendatud euroala paktis, et esitada aegsasti oma kohustused nende kaasamiseks stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ning riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | 6. aprillil 2011 esitas Soome oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Et võtta arvesse nende seoseid, hinnati neid kahte kava samaaegselt. |
| --- | --- |

(6)

6. aprillil 2011 esitas Soome oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Et võtta arvesse nende seoseid, hinnati neid kahte kava samaaegselt.

| (7) | Ülemaailmse majanduskriisi madalseisus koges Soome SKP väga järsku langust arvestades, et Soome majandus on tuginenud tavapäraselt oma peamiste tööstusharude eksporditulemustele. 2009. aastal vähenes SKP 8,2 % võrra ekspordi enneolematult järsu languse (20 % mahust) ja sellega kaasneva investeeringutega seotud usalduse vähenemise tõttu. Töötuse määr suurenes umbes 2 protsendipunkti võrra, tõustes 6,4 % lt töövõimelisest elanikkonnast 2008. aastal 8,3 % le 2010. aastal. Majandus on tugevasti taastunud, SKP suurenes 2010. aastal nii sisenõudluse kui ka taastunud ekspordi toel 3,1 %. Kinnisvarahinnad ja ehitusmahud on pärast lühiajalist langust 2009. aastal tõusnud kiiresti kriisieelsele tasemele, põhjustades teatavat muret kinnisvaraturu ülemäärase paisumise pärast. Soome väljus majanduskriisist 2010. aastal valitsemissektori eelarve puudujäägiga 2,5 % SKPst ja võlaga 48,5 % SKPst. |
| --- | --- |

(7)

Ülemaailmse majanduskriisi madalseisus koges Soome SKP väga järsku langust arvestades, et Soome majandus on tuginenud tavapäraselt oma peamiste tööstusharude eksporditulemustele. 2009. aastal vähenes SKP 8,2 % võrra ekspordi enneolematult järsu languse (20 % mahust) ja sellega kaasneva investeeringutega seotud usalduse vähenemise tõttu. Töötuse määr suurenes umbes 2 protsendipunkti võrra, tõustes 6,4 % lt töövõimelisest elanikkonnast 2008. aastal 8,3 % le 2010. aastal. Majandus on tugevasti taastunud, SKP suurenes 2010. aastal nii sisenõudluse kui ka taastunud ekspordi toel 3,1 %. Kinnisvarahinnad ja ehitusmahud on pärast lühiajalist langust 2009. aastal tõusnud kiiresti kriisieelsele tasemele, põhjustades teatavat muret kinnisvaraturu ülemäärase paisumise pärast. Soome väljus majanduskriisist 2010. aastal valitsemissektori eelarve puudujäägiga 2,5 % SKPst ja võlaga 48,5 % SKPst.

| (8) | Ajakohastatud stabiilsusprogrammi hindamise alusel vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 on nõukogu arvamusel, et programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2011.–2012. aasta puhul usaldusväärne, kuid seoses hilisema perioodiga liiga optimistlik. 2011.–2012. aasta makromajanduslik stsenaarium on kooskõlas komisjoni talituste kevadise prognoosiga. 2013.–2015. aastal on stabiilsusprogrammi projektide kasv umbes 2 % SKPst, mis on 1,5 % hinnangulisest potentsiaalsest kasvust veidi suurem, mistõttu valitseb oht, et tulemused osutuvad prognoositust veidi halvemaks. Eelarvestrateegia eesmärk on vähendada puudujääki 2011. aastal 0,9 %le ja 2012. aastal 0,7 %le SKPst, mis kajastab majanduse tsüklilist paranemist ja teatavaid, juba eelmise valitsuse poolt otsustatud tasakaalustamismeetmeid. Sellegipoolest ei sisalda ajakohastatud stabiilsusprogramm eelarve täiendavat konsolideerimist aastatel 2013–2015. Ohud eelarvelistele eesmärkidele tunduvad olevat tasakaalustatud. Kõige märkimisväärsem ohutegur on ülemaailmne makromajanduslik keskkond, millel on tavapäraselt olnud tugev mõju Soome ekspordile tuginevale majandusele. |
| --- | --- |

(8)

Ajakohastatud stabiilsusprogrammi hindamise alusel vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 on nõukogu arvamusel, et programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2011.–2012. aasta puhul usaldusväärne, kuid seoses hilisema perioodiga liiga optimistlik. 2011.–2012. aasta makromajanduslik stsenaarium on kooskõlas komisjoni talituste kevadise prognoosiga. 2013.–2015. aastal on stabiilsusprogrammi projektide kasv umbes 2 % SKPst, mis on 1,5 % hinnangulisest potentsiaalsest kasvust veidi suurem, mistõttu valitseb oht, et tulemused osutuvad prognoositust veidi halvemaks. Eelarvestrateegia eesmärk on vähendada puudujääki 2011. aastal 0,9 %le ja 2012. aastal 0,7 %le SKPst, mis kajastab majanduse tsüklilist paranemist ja teatavaid, juba eelmise valitsuse poolt otsustatud tasakaalustamismeetmeid. Sellegipoolest ei sisalda ajakohastatud stabiilsusprogramm eelarve täiendavat konsolideerimist aastatel 2013–2015. Ohud eelarvelistele eesmärkidele tunduvad olevat tasakaalustatud. Kõige märkimisväärsem ohutegur on ülemaailmne makromajanduslik keskkond, millel on tavapäraselt olnud tugev mõju Soome ekspordile tuginevale majandusele.

| (9) | Stabiilsusprogrammi viimases ajakohastatud versioonis ei nähta ette majandustingimuste prognoosimise täiustamist eelarve konsolideerimiseks keskpika perioodi jooksul. Soome ametiasutuste seatud keskpika perioodi eesmärk – struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst – loodetakse saavutada 2011. aastal, järgnevatel aastatel on kavandatud struktuurse tasakaalu langemine allapoole nimetatud eesmärki. |
| --- | --- |

(9)

Stabiilsusprogrammi viimases ajakohastatud versioonis ei nähta ette majandustingimuste prognoosimise täiustamist eelarve konsolideerimiseks keskpika perioodi jooksul. Soome ametiasutuste seatud keskpika perioodi eesmärk – struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst – loodetakse saavutada 2011. aastal, järgnevatel aastatel on kavandatud struktuurse tasakaalu langemine allapoole nimetatud eesmärki.

| (10) | Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid keskmise suurusega. Kuigi meetmete võtmine elanikkonna vananemise mõju vastu on olnud üheks Soome järjestikuste valitsuste prioriteetidest, kogeb riik tugevat ja vahetut demograafilist nihet ning riigi rahanduse jätkusuutlikkuses on senini märkimisväärne lõhe. See probleem mõjutab mitmeid poliitikavaldkondi. Elanikkonna vananemine põhjustab vananemisega seotud teenuste, mida pakuvad enamasti Soome kohalikud omavalitsused, nõudluse olulist kasvu. Mitmed uuringud on leidnud, et avalike teenuste tõhususe kasv on olnud viimastel aastatel vähene. Soome ametiasutused on juba rakendanud mitu reformi avalike teenuste restruktureerimiseks ja tõhustamiseks nii kesk- kui ka kohalike omavalitsuste tasandil. Avaliku sektori suhteliselt suured investeeringud infotehnoloogiasse ei ole tõhususe tõusu veel kaasa toonud, mis tähendab, et lisaks investeeringutele on vaja struktuurseid ja halduslikke muudatusi. Kokkuvõttes saab tootlikkuse suurenemise ja kulude kokkuhoiu saavutamiseks avalike teenuste pakkumisel võtta lisameetmeid. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid keskmise suurusega. Kuigi meetmete võtmine elanikkonna vananemise mõju vastu on olnud üheks Soome järjestikuste valitsuste prioriteetidest, kogeb riik tugevat ja vahetut demograafilist nihet ning riigi rahanduse jätkusuutlikkuses on senini märkimisväärne lõhe. See probleem mõjutab mitmeid poliitikavaldkondi. Elanikkonna vananemine põhjustab vananemisega seotud teenuste, mida pakuvad enamasti Soome kohalikud omavalitsused, nõudluse olulist kasvu. Mitmed uuringud on leidnud, et avalike teenuste tõhususe kasv on olnud viimastel aastatel vähene. Soome ametiasutused on juba rakendanud mitu reformi avalike teenuste restruktureerimiseks ja tõhustamiseks nii kesk- kui ka kohalike omavalitsuste tasandil. Avaliku sektori suhteliselt suured investeeringud infotehnoloogiasse ei ole tõhususe tõusu veel kaasa toonud, mis tähendab, et lisaks investeeringutele on vaja struktuurseid ja halduslikke muudatusi. Kokkuvõttes saab tootlikkuse suurenemise ja kulude kokkuhoiu saavutamiseks avalike teenuste pakkumisel võtta lisameetmeid.

| (11) | Pikaajalise töötuse praegune kasv annab põhjust muretsemiseks. Aastatel 2005–2008 pikaajaline töötus vähenes stabiilselt, kuid hakkas 2009. aastal taas kasvama. 2011. aasta märtsi lõpus oli pikaajaliselt töötute arv 57 400, mis on 12 400 võrra rohkem kui eelmisel aastal. Paljud pikaajaliselt töötud on praegu 55–64-aastased. Pensionilemineku seaduspärasuste tõttu suureneb töötus kõige enam 45–54-aastaste hulgas. Ehkki pikaajalise töötuse määr Soomes on väiksem kui ELi keskmine, tuleks seda probleemi tulevikus uurida sotsiaalse kaasatuse ja tööjõu piisavuse tagamise kontekstis. Kogemused näitavad, et pikaajaline töötus suurendab eelkõige vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu. Ehkki Soome ametiasutused näevad pikaajalise töötuse kasvu akuutse probleemina, ei ole seni koostatud igakülgset strateegiat selle vastu võitlemiseks. Soome laiendas kriisi ajal tõhusalt aktiivse tööturupoliitika meetmeid, et võidelda noorte töötuse vastu. Kuigi meetmed aitasid aastatel 2010–2011 noorte töötust vähendada, on see jätkuvalt ELi keskmisest suurem ning nõuab uusi meetmeid. Samuti aitaks aktiivse tööturupoliitika meetmete tugevdamine ja parem suunamine pöörata pikaajaline töötus vähenemisele. |
| --- | --- |

(11)

Pikaajalise töötuse praegune kasv annab põhjust muretsemiseks. Aastatel 2005–2008 pikaajaline töötus vähenes stabiilselt, kuid hakkas 2009. aastal taas kasvama. 2011. aasta märtsi lõpus oli pikaajaliselt töötute arv 57 400, mis on 12 400 võrra rohkem kui eelmisel aastal. Paljud pikaajaliselt töötud on praegu 55–64-aastased. Pensionilemineku seaduspärasuste tõttu suureneb töötus kõige enam 45–54-aastaste hulgas. Ehkki pikaajalise töötuse määr Soomes on väiksem kui ELi keskmine, tuleks seda probleemi tulevikus uurida sotsiaalse kaasatuse ja tööjõu piisavuse tagamise kontekstis. Kogemused näitavad, et pikaajaline töötus suurendab eelkõige vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu. Ehkki Soome ametiasutused näevad pikaajalise töötuse kasvu akuutse probleemina, ei ole seni koostatud igakülgset strateegiat selle vastu võitlemiseks. Soome laiendas kriisi ajal tõhusalt aktiivse tööturupoliitika meetmeid, et võidelda noorte töötuse vastu. Kuigi meetmed aitasid aastatel 2010–2011 noorte töötust vähendada, on see jätkuvalt ELi keskmisest suurem ning nõuab uusi meetmeid. Samuti aitaks aktiivse tööturupoliitika meetmete tugevdamine ja parem suunamine pöörata pikaajaline töötus vähenemisele.

| (12) | Võttes arvesse demograafilisi muutusi, on vanemate töötajate tööhõive suurendamine oluline riigi rahanduse seisukohast ja hädavajalik tööjõunõudluse rahuldamiseks tulevikus. Soome pensionisüsteemi reformiti 2005. aastal ja 2009. aastal seoti pensionimaksed eeldatava elueaga. Ometi ei ole seadusejärgne pensioniiga praegu eeldatava elueaga seotud. Võttes arvesse eeldatava eluea jätkuvat tõusu, aitaks selline seos mitte ainult parandada tööjõu kättesaadavust, vaid ka tagada piisavad pensionid. Varane pensionilejäämine on viimastel aastatel vähenenud, kuid ikka on veel võimalik võtta täiendavaid meetmeid eakate töötamismotivatsiooni suurendamiseks. Näiteks toimib eakate suurendatud töötushüvitis laias laastus samal viisil kui kaotatud töötupension. Vaatamata olukorra paranemisele viimastel aastakümnetel, on eakate töötajate tööhõive määr ja tegelik tööturult väljumise iga liiga madalad. Varase pensionilejäämise sagedane põhjus on puue. Tegeliku pensionilejäämise ea tõstmiseks on vaja meetmeid, mis võtaksid arvesse ka tööelu kvaliteeti, sealhulgas töötajate heaolu ja tervist. See on eriti oluline, arvestades töövõimetuspensionäride suurt arvu. Soome on alates 2009. aastast kulutanud umbes 21 miljonit eurot töökeskkonna parandamise projektidele. Selliste algatuste mõju on mõtet uurida. Elukestev õpe on olnud Soomes tavakohaselt väga levinud ning, võttes arvesse tekkivat nõudlust uute oskuste järele ja demograafilisi muutusi, on see oluline ka tulevikus. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse demograafilisi muutusi, on vanemate töötajate tööhõive suurendamine oluline riigi rahanduse seisukohast ja hädavajalik tööjõunõudluse rahuldamiseks tulevikus. Soome pensionisüsteemi reformiti 2005. aastal ja 2009. aastal seoti pensionimaksed eeldatava elueaga. Ometi ei ole seadusejärgne pensioniiga praegu eeldatava elueaga seotud. Võttes arvesse eeldatava eluea jätkuvat tõusu, aitaks selline seos mitte ainult parandada tööjõu kättesaadavust, vaid ka tagada piisavad pensionid. Varane pensionilejäämine on viimastel aastatel vähenenud, kuid ikka on veel võimalik võtta täiendavaid meetmeid eakate töötamismotivatsiooni suurendamiseks. Näiteks toimib eakate suurendatud töötushüvitis laias laastus samal viisil kui kaotatud töötupension. Vaatamata olukorra paranemisele viimastel aastakümnetel, on eakate töötajate tööhõive määr ja tegelik tööturult väljumise iga liiga madalad. Varase pensionilejäämise sagedane põhjus on puue. Tegeliku pensionilejäämise ea tõstmiseks on vaja meetmeid, mis võtaksid arvesse ka tööelu kvaliteeti, sealhulgas töötajate heaolu ja tervist. See on eriti oluline, arvestades töövõimetuspensionäride suurt arvu. Soome on alates 2009. aastast kulutanud umbes 21 miljonit eurot töökeskkonna parandamise projektidele. Selliste algatuste mõju on mõtet uurida. Elukestev õpe on olnud Soomes tavakohaselt väga levinud ning, võttes arvesse tekkivat nõudlust uute oskuste järele ja demograafilisi muutusi, on see oluline ka tulevikus.

| (13) | Suurem konkurentsivõime, eriti teenustesektoris, on muutunud tootlikkuse suurendamisel ja majanduskasvu võimaluste laiendamisel üha olulisemaks. Soome kaugus ja hõre asustatus nõrgendavad konkurentsivõimet ettevõtluses, mis põhjustab suhteliselt madalat tootlikkuse kasvu suletud sektorites. Olemasolevad ettevõtlusstruktuurid on puhuti väga kontsentreeritud, eriti toiduainetetööstuses või hulgi- ja jaekaubanduses. See võib põhjustada tarbijahindade suhteliselt kõrge taseme, ehkki oma osa võivad mängida ka pikad veovahemaad. Jaehinnad on Soomes ELi kõrgeimate hulgas. Konkurentsi jaekaubanduses takistavad, vaatamata hiljuti toimunud teatavale lõdvenemisele, osaliselt õigusaktid ning piirangud, mis on seatud kodu- ja välismaiste ettevõtjate turule sisenemisele ja sealt väljumisele. |
| --- | --- |

(13)

Suurem konkurentsivõime, eriti teenustesektoris, on muutunud tootlikkuse suurendamisel ja majanduskasvu võimaluste laiendamisel üha olulisemaks. Soome kaugus ja hõre asustatus nõrgendavad konkurentsivõimet ettevõtluses, mis põhjustab suhteliselt madalat tootlikkuse kasvu suletud sektorites. Olemasolevad ettevõtlusstruktuurid on puhuti väga kontsentreeritud, eriti toiduainetetööstuses või hulgi- ja jaekaubanduses. See võib põhjustada tarbijahindade suhteliselt kõrge taseme, ehkki oma osa võivad mängida ka pikad veovahemaad. Jaehinnad on Soomes ELi kõrgeimate hulgas. Konkurentsi jaekaubanduses takistavad, vaatamata hiljuti toimunud teatavale lõdvenemisele, osaliselt õigusaktid ning piirangud, mis on seatud kodu- ja välismaiste ettevõtjate turule sisenemisele ja sealt väljumisele.

| (14) | Soome stabiilsusprogrammis ja riiklikus reformikavas ei ole laiendatud euroala pakti raames võetavad kohustused selgesõnaliselt väljendatud, kuid nende esitamist oodatakse kohe pärast uue valitsuse moodustamist. |
| --- | --- |

(14)

Soome stabiilsusprogrammis ja riiklikus reformikavas ei ole laiendatud euroala pakti raames võetavad kohustused selgesõnaliselt väljendatud, kuid nende esitamist oodatakse kohe pärast uue valitsuse moodustamist.

| (15) | Komisjon hindas stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, võttes arvesse mitte ainult nende olulisust Soome jätkusuutliku eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika seisukohast, vaid ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja suunistele, võttes arvesse vajadust tugevdada ELi majanduse üldist juhtimist. Komisjon on seisukohal, et meetmed tuleks täpsustada keskpika perioodi puhul ja et on vaja võtta lisameetmeid riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamiseks, sealhulgas avaliku sektori tootlikkust suurendamise kaudu. Lisameetmeid on vaja võtta ka töötamismotivatsiooni kasvatamiseks ja tegeliku tööturult lahkumise ea tõstmiseks ning teenustesektori turgude tootlikkuse ja konkurentsivõime suurendamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon hindas stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, võttes arvesse mitte ainult nende olulisust Soome jätkusuutliku eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika seisukohast, vaid ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja suunistele, võttes arvesse vajadust tugevdada ELi majanduse üldist juhtimist. Komisjon on seisukohal, et meetmed tuleks täpsustada keskpika perioodi puhul ja et on vaja võtta lisameetmeid riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamiseks, sealhulgas avaliku sektori tootlikkust suurendamise kaudu. Lisameetmeid on vaja võtta ka töötamismotivatsiooni kasvatamiseks ja tegeliku tööturult lahkumise ea tõstmiseks ning teenustesektori turgude tootlikkuse ja konkurentsivõime suurendamiseks.

| (16) | Võttes arvesse kõnealust hindamist ja 2. juunil 2010. aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel esitatud nõukogu soovitust, vaatas nõukogu läbi Soome 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi. Nõukogu seisukoht (3) kajastub eelkõige järgnevalt punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu vaadanud läbi Soome riikliku reformikava, |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse kõnealust hindamist ja 2. juunil 2010. aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel esitatud nõukogu soovitust, vaatas nõukogu läbi Soome 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi. Nõukogu seisukoht (3) kajastub eelkõige järgnevalt punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu vaadanud läbi Soome riikliku reformikava,

SOOVITAB KÄESOLEVAGA Soomel võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

| 1. | Jätkata eelarve konsolideerimist, kasutades puudujäägi vähendamiseks kõiki plaaniväliseid tulusid, võttes samal ajal eelkõige keskpika perioodi kulutuste võrdlusaluse järgimise kaudu lisameetmeid fiskaalseisundi hoidmiseks keskpika perioodi eesmärgist kõrgemal. |
| --- | --- |

1.

Jätkata eelarve konsolideerimist, kasutades puudujäägi vähendamiseks kõiki plaaniväliseid tulusid, võttes samal ajal eelkõige keskpika perioodi kulutuste võrdlusaluse järgimise kaudu lisameetmeid fiskaalseisundi hoidmiseks keskpika perioodi eesmärgist kõrgemal.

| 2. | Võtta edasisi meetmeid tootlikkuse suurendamiseks ja kulude kokkuhoiu saavutamiseks avalike teenuste pakkumisel, kaasa arvatud struktuurimuutused, et lahendada elanikkonna vananemisest tekkivaid probleeme. |
| --- | --- |

2.

Võtta edasisi meetmeid tootlikkuse suurendamiseks ja kulude kokkuhoiu saavutamiseks avalike teenuste pakkumisel, kaasa arvatud struktuurimuutused, et lahendada elanikkonna vananemisest tekkivaid probleeme.

| 3. | Suunata tööturu meetmed paremini pikaajalisele töötutele ja noortele. |
| --- | --- |

3.

Suunata tööturu meetmed paremini pikaajalisele töötutele ja noortele.

| 4. | Võtta meetmeid eakate töötajate tööalase konkurentsivõime parandamiseks ja nende osavõtu suurendamiseks elukestvas õppes. Võtta sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas riiklike tavadega edasisi meetmeid, et julgustada vanemaealisi töötajaid tööturule jääma, kohaldades meetmeid varase tööturult lahkumise vähendamiseks ja tegeliku pensioniea tõstmiseks. Juba olemasolevat pensionihüvitiste eeldatava elueaga sidumise süsteemi arvesse võttes kaaluda seose loomist riikliku pensioniea piirangute ja eeldatava eluea vahel. |
| --- | --- |

4.

Võtta meetmeid eakate töötajate tööalase konkurentsivõime parandamiseks ja nende osavõtu suurendamiseks elukestvas õppes. Võtta sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas riiklike tavadega edasisi meetmeid, et julgustada vanemaealisi töötajaid tööturule jääma, kohaldades meetmeid varase tööturult lahkumise vähendamiseks ja tegeliku pensioniea tõstmiseks. Juba olemasolevat pensionihüvitiste eeldatava elueaga sidumise süsteemi arvesse võttes kaaluda seose loomist riikliku pensioniea piirangute ja eeldatava eluea vahel.

| 5. | Võtta täiendavaid meetmeid teenustesektori suuremaks avamiseks, kujundades ümber reguleeriva raamistiku ja kõrvaldades teenustesektori turgudele tulemisele seatud piirangud, eriti jaesektoris. |
| --- | --- |

5.

Võtta täiendavaid meetmeid teenustesektori suuremaks avamiseks, kujundades ümber reguleeriva raamistiku ja kõrvaldades teenustesektori turgudele tulemisele seatud piirangud, eriti jaesektoris.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Nähtud ette määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 3.

3

---

| 22.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/6

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

mis käsitleb Rumeenia 2011. aasta riiklikku reformikava ja milles esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta

2011/C 216/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | 6. mail 2009 võttis nõukogu vastu otsuse 2009/459/EÜ (2) anda Rumeeniale Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 143 alusel kolmeks aastaks keskmise tähtajaga finantsabi. Kaasnevas, 23. juunil 2009 allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle järgnevates lisades on sätestatud majanduspoliitilised tingimused, mille põhjal finantsabi anti. Otsust 2009/459/EÜ muudeti 16. märtsi 2010. aasta otsusega 2010/183/EL (3). Programmi eduka rakendamise järel Rumeenia poolt ning arvestades, et jooksevkonto puudujääki on kaupade ja tööjõuturul ilmnenud struktuurinõrkuste tõttu õnnestunud kohandada vaid osaliselt ning riik on seetõttu tundlik rahvusvaheliste hinnašokkide suhtes, võttis nõukogu 12. mail 2011 vastu otsuse 2011/288/EL, (4) millega tegi ELi toimimise lepingu artikli 143 alusel Rumeeniale kolmeks aastaks kättesaadavaks keskmise tähtajaga ennetava finantsabi. Kaasnev vastastikuse mõistmise memorandum allkirjastati 29. juunil 2011. |
| --- | --- |

(1)

6. mail 2009 võttis nõukogu vastu otsuse 2009/459/EÜ (2) anda Rumeeniale Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 143 alusel kolmeks aastaks keskmise tähtajaga finantsabi. Kaasnevas, 23. juunil 2009 allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle järgnevates lisades on sätestatud majanduspoliitilised tingimused, mille põhjal finantsabi anti. Otsust 2009/459/EÜ muudeti 16. märtsi 2010. aasta otsusega 2010/183/EL (3). Programmi eduka rakendamise järel Rumeenia poolt ning arvestades, et jooksevkonto puudujääki on kaupade ja tööjõuturul ilmnenud struktuurinõrkuste tõttu õnnestunud kohandada vaid osaliselt ning riik on seetõttu tundlik rahvusvaheliste hinnašokkide suhtes, võttis nõukogu 12. mail 2011 vastu otsuse 2011/288/EL, (4) millega tegi ELi toimimise lepingu artikli 143 alusel Rumeeniale kolmeks aastaks kättesaadavaks keskmise tähtajaga ennetava finantsabi. Kaasnev vastastikuse mõistmise memorandum allkirjastati 29. juunil 2011.

| (2) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (3) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (5) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (5) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel.

| (4) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika parem koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika parem koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (7) | Rumeenia esitas 2. mail 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Programme hinnati üheaegselt. |
| --- | --- |

(7)

Rumeenia esitas 2. mail 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Programme hinnati üheaegselt.

| (8) | 2002–2008 kasvas Rumeenia majandus jõudsalt, kusjuures SKP reaalkasv oli keskmiselt 6,3 %, mis on kõrgem selle potentsiaalsest kasvutasemest. Majanduskasvu põhimootoriks oli siseriiklik nõudlus, kuna laenude ja palkade jõuline areng elavdas erasektori tarbimist ja investeeringuid. Seda buumi toitis ka väliskapitali sissevool, mis viis ülekuumenemisele ning mittejätkusuutlikule välisele ja eelarve tasakaalustamatusele. Jooksevkonto puudujääk saavutas tipu 2007. aastal (13,4 % SKPst), vähenedes 2008. aastal vaid marginaalselt (11,6 % SKPst). Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid kõrged. Nimetatud hinnang ei võta siiski veel arvesse 2010. aastal võetud üldise pensionireformi meetmeid, mis on Rumeenia pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust olulisel määral parandanud. Suurt välislaenamist stimuleeris protsükliline fiskaalpoliitika, kusjuures valitsemissektori eelarve puudujääk suurenes korduvate eelarvekõrvalekallete tõttu, eriti jooksvate kulutuste valdkonnas, 2005. aasta 1,2 %-lt SKPst 2008. aasta 5,7 %-ni SKPst. Finantskriis ja sellele järgnenud ülemaailmne majanduslangus pani investorid riske vältima, mistõttu vähenesid Rumeeniasse suunduvad kapitalivood märkimisväärselt. Soodsatest majandustingimustest hoolimata ei suurenenud tööturul osalemine ja tööhõivemäär muutus buumiaastatel väga vähe. Seejärel langes tööhõivemäär 2010. aastaks 63,3 %-le, samas kui töötuse määr suurenes majanduslanguse tõttu 2008. aasta 5,8 %-lt 2010. aasta 7,3 %-le. Töötus on endiselt äärmiselt kõrge haavatavate elanikkonnarühmade, näiteks romade kogukonnas. Selles kontekstis ja silmitsi akuutse erasektori poolse rahastamise vajadusega, taotlesid Rumeenia ametiasutused 2009. aasta mais rahvusvahelist ja ELi finantsabi. |
| --- | --- |

(8)

2002–2008 kasvas Rumeenia majandus jõudsalt, kusjuures SKP reaalkasv oli keskmiselt 6,3 %, mis on kõrgem selle potentsiaalsest kasvutasemest. Majanduskasvu põhimootoriks oli siseriiklik nõudlus, kuna laenude ja palkade jõuline areng elavdas erasektori tarbimist ja investeeringuid. Seda buumi toitis ka väliskapitali sissevool, mis viis ülekuumenemisele ning mittejätkusuutlikule välisele ja eelarve tasakaalustamatusele. Jooksevkonto puudujääk saavutas tipu 2007. aastal (13,4 % SKPst), vähenedes 2008. aastal vaid marginaalselt (11,6 % SKPst). Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid kõrged. Nimetatud hinnang ei võta siiski veel arvesse 2010. aastal võetud üldise pensionireformi meetmeid, mis on Rumeenia pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust olulisel määral parandanud. Suurt välislaenamist stimuleeris protsükliline fiskaalpoliitika, kusjuures valitsemissektori eelarve puudujääk suurenes korduvate eelarvekõrvalekallete tõttu, eriti jooksvate kulutuste valdkonnas, 2005. aasta 1,2 %-lt SKPst 2008. aasta 5,7 %-ni SKPst. Finantskriis ja sellele järgnenud ülemaailmne majanduslangus pani investorid riske vältima, mistõttu vähenesid Rumeeniasse suunduvad kapitalivood märkimisväärselt. Soodsatest majandustingimustest hoolimata ei suurenenud tööturul osalemine ja tööhõivemäär muutus buumiaastatel väga vähe. Seejärel langes tööhõivemäär 2010. aastaks 63,3 %-le, samas kui töötuse määr suurenes majanduslanguse tõttu 2008. aasta 5,8 %-lt 2010. aasta 7,3 %-le. Töötus on endiselt äärmiselt kõrge haavatavate elanikkonnarühmade, näiteks romade kogukonnas. Selles kontekstis ja silmitsi akuutse erasektori poolse rahastamise vajadusega, taotlesid Rumeenia ametiasutused 2009. aasta mais rahvusvahelist ja ELi finantsabi.

| (9) | ELi ja Rahvusvahelise Valuutafondi kohandamisprogrammi eduka rakendamise järel ja kõnealuste positiivsete saavutuste kindlustamiseks peeti võimudega läbirääkimisi ennetava ELi-Rahvusvahelise Valuutafondi 2011–2013 aasta programmi üle. Nimetatud uue programmi raames jätkatakse 2009–2011 aasta programmi raames alustatud eelarve konsolideerimist, eelarvehaldusreforme ja finantsstabiilsuse säilitamist. Lisaks pööratakse suurt tähelepanu kaupade (energia ja transpordi valdkonnas) ning tööjõuturu struktuurireformidele, mis on vajalikud Rumeenia kasvupotentsiaali avamiseks, töökohtade loomise soodustamiseks ja ELi vahendite kasutamise parandamiseks. Rumeenia jätkab õigel kursil, et saavutada 2011. aastal eelarvepuudujäägi eesmärk 4,4 % SKPst (Euroopa järelevalveasutuse arvestuse kohaselt alla 5 % SKPst). See annaks hea aluse ka eelarve-eesmärgi saavutamisele, võimaldades viia eelarvepuudujäägi 2012. aastal allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst, ehkki komisjoni talituste 2011. aasta kevadprognoosi kohaselt võib selleks olla vaja võtta lisameetmeid. Võimud on astunud samme ka uue programmi struktuurireformi eesmärkide saavutamiseks ja finantsstabiilsuse hoidmiseks. |
| --- | --- |

(9)

ELi ja Rahvusvahelise Valuutafondi kohandamisprogrammi eduka rakendamise järel ja kõnealuste positiivsete saavutuste kindlustamiseks peeti võimudega läbirääkimisi ennetava ELi-Rahvusvahelise Valuutafondi 2011–2013 aasta programmi üle. Nimetatud uue programmi raames jätkatakse 2009–2011 aasta programmi raames alustatud eelarve konsolideerimist, eelarvehaldusreforme ja finantsstabiilsuse säilitamist. Lisaks pööratakse suurt tähelepanu kaupade (energia ja transpordi valdkonnas) ning tööjõuturu struktuurireformidele, mis on vajalikud Rumeenia kasvupotentsiaali avamiseks, töökohtade loomise soodustamiseks ja ELi vahendite kasutamise parandamiseks. Rumeenia jätkab õigel kursil, et saavutada 2011. aastal eelarvepuudujäägi eesmärk 4,4 % SKPst (Euroopa järelevalveasutuse arvestuse kohaselt alla 5 % SKPst). See annaks hea aluse ka eelarve-eesmärgi saavutamisele, võimaldades viia eelarvepuudujäägi 2012. aastal allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst, ehkki komisjoni talituste 2011. aasta kevadprognoosi kohaselt võib selleks olla vaja võtta lisameetmeid. Võimud on astunud samme ka uue programmi struktuurireformi eesmärkide saavutamiseks ja finantsstabiilsuse hoidmiseks.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hindamise põhjal on nõukogu seisukohal, et programmi prognooside aluseks olevad makromajanduslikud eeldused on usutavad. Lähenemisprogrammi eesmärk on korrigeerida ülemäärane puudujääk nõukogu poolt 16. veebruari 2010. aasta soovituses määratud tähtajaks: 2012. aastaks. Programmi eesmärk on saavutada 2013. aastaks üldine puudujääk 2,6 % SKPst ja 2014. aastaks 2,1 % SKPst, kusjuures kavandatav konsolideerimine on põhiliselt kulupõhine. Komisjoni talituste poolt ümberarvutatud struktuurse eelarvepositsiooni aluseks võttes nähtub, et keskpika perioodi eesmärki programmiperioodi jooksul ei saavutata. Näib, et konsolideerimisstrateegia raames keskendutakse programmi algusetapile, kuna põhilist struktuurset paranemist oodatakse 2011–2012 aastal. Seevastu 2013. ja 2014. aastal struktuurse tasakaalu paranemist ette ei nähta. 2011. ja 2012. aastaks ettenähtud puudujäägi prognoos on asjakohane, kuid 2013. ja 2014. aastaks mitte. Peamised riskid eelarve-eesmärkide saavutamisel on võimalikud libastumised eelarve täitmisel, riigi omanduses olevate ettevõtete võlad, mis kujutavad endast eelarve seisukohast märkimisväärseid tingimuslikke kohustisi, ning komisjoni (Eurostati) poolt väljendatud reservatsioonid Rumeenia ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest teatamise kohta (6). Viimast arvesse võttes on Rumeenia võtnud kohustuse seada esikohale valitsussektori rahadusstatistika koostamise riiklikus statistikainstituudis ESA 95 jaoks. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hindamise põhjal on nõukogu seisukohal, et programmi prognooside aluseks olevad makromajanduslikud eeldused on usutavad. Lähenemisprogrammi eesmärk on korrigeerida ülemäärane puudujääk nõukogu poolt 16. veebruari 2010. aasta soovituses määratud tähtajaks: 2012. aastaks. Programmi eesmärk on saavutada 2013. aastaks üldine puudujääk 2,6 % SKPst ja 2014. aastaks 2,1 % SKPst, kusjuures kavandatav konsolideerimine on põhiliselt kulupõhine. Komisjoni talituste poolt ümberarvutatud struktuurse eelarvepositsiooni aluseks võttes nähtub, et keskpika perioodi eesmärki programmiperioodi jooksul ei saavutata. Näib, et konsolideerimisstrateegia raames keskendutakse programmi algusetapile, kuna põhilist struktuurset paranemist oodatakse 2011–2012 aastal. Seevastu 2013. ja 2014. aastal struktuurse tasakaalu paranemist ette ei nähta. 2011. ja 2012. aastaks ettenähtud puudujäägi prognoos on asjakohane, kuid 2013. ja 2014. aastaks mitte. Peamised riskid eelarve-eesmärkide saavutamisel on võimalikud libastumised eelarve täitmisel, riigi omanduses olevate ettevõtete võlad, mis kujutavad endast eelarve seisukohast märkimisväärseid tingimuslikke kohustisi, ning komisjoni (Eurostati) poolt väljendatud reservatsioonid Rumeenia ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest teatamise kohta (6). Viimast arvesse võttes on Rumeenia võtnud kohustuse seada esikohale valitsussektori rahadusstatistika koostamise riiklikus statistikainstituudis ESA 95 jaoks.

| (11) | Rumeenia võttis oma riiklikus reformikavas ja lähenemisprogrammis laiendatud euroala paktiga seonduvaid kohustusi, mis esitati 2. mail 2011. Suurem osa kõnealustest kohustustest on täidetud või täidetakse keskmise tähtajaga finantsabi programmi osana ja üldjoontes on need sobilikud pakti rakendamisega seotud probleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Rumeenia võttis oma riiklikus reformikavas ja lähenemisprogrammis laiendatud euroala paktiga seonduvaid kohustusi, mis esitati 2. mail 2011. Suurem osa kõnealustest kohustustest on täidetud või täidetakse keskmise tähtajaga finantsabi programmi osana ja üldjoontes on need sobilikud pakti rakendamisega seotud probleemide lahendamiseks.

| (12) | Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon ei võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Rumeenia jätkusuutliku rahandus- ja sotsiaalmajandusliku poliitika, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, arvestades ELi majanduse üldjuhtimise tugevdamise vajadust, andes ELi tasandi panuse liikmesriikide tulevastesse otsustesse. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon ei võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Rumeenia jätkusuutliku rahandus- ja sotsiaalmajandusliku poliitika, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, arvestades ELi majanduse üldjuhtimise tugevdamise vajadust, andes ELi tasandi panuse liikmesriikide tulevastesse otsustesse.

| (13) | Kõnealuse hinnangu valguses ja võttes arvesse ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitust, vaatas nõukogu läbi Rumeenia lähenemisprogrammi 2011. aasta ajakohastatud versiooni ning tema arvamus (7) on väljendatud allpool esitatud soovituses. Arvestades Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Rumeenia riikliku reformikava ning |
| --- | --- |

(13)

Kõnealuse hinnangu valguses ja võttes arvesse ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitust, vaatas nõukogu läbi Rumeenia lähenemisprogrammi 2011. aasta ajakohastatud versiooni ning tema arvamus (7) on väljendatud allpool esitatud soovituses. Arvestades Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Rumeenia riikliku reformikava ning

SOOVITAB Rumeenial:

rakendada meetmeid, mis on sätestatud otsuses 2009/459/EÜ, mida on muudetud otsusega 2010/183/EL; samuti meetmeid, mis on sätestatud otsuses 2011/288/EL ning mida on täpsustatud 23. juuni 2009. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja sellele järgnenud lisades ning 29. juuni 2011. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja sellele järgnenud lisades.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 150, 13.6.2009, lk 8.

2

(3)  ELT L 83, 30.3.2010, lk 19.

3

(4)  ELT L 132, 19.5.2011, lk 15.

4

(5)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

5

(6)  Eurostat väljendas reservatsioone Rumeenia ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse arvandmete kvaliteedi suhtes järgnevate asjaolude tõttu:

6

| i) | ebaselgus seoses mõne riigi omanduses oleva ettevõtte mõjuga valitsemissektori puudujäägile, |
| --- | --- |

i)

ebaselgus seoses mõne riigi omanduses oleva ettevõtte mõjuga valitsemissektori puudujäägile,

| ii) | ESA 95 kategooriaid „muud saada-/makstaolevad arved” käsitlev aruandlus, |
| --- | --- |

ii)

ESA 95 kategooriaid „muud saada-/makstaolevad arved” käsitlev aruandlus,

| iii) | mõnede finantstehingute ülesehitus ja mõju ning |
| --- | --- |

iii)

mõnede finantstehingute ülesehitus ja mõju ning

| iv) | valitsemissektori siseste finantsvoogude konsolideerimine. |
| --- | --- |

iv)

valitsemissektori siseste finantsvoogude konsolideerimine.

(7)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikes 3.

7

---

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 22.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/9

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta

2011/C 216/04

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7 ja 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (2) eriti selle artiklit 41,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | 15. septembril 2010 kiitis komisjon heaks ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (edaspidi „ettepanek”) (3). Ettepaneku peamine eesmärk on kehtestada börsiväliste tuletisinstrumentide turu turvalisuse ja tõhususe parandamiseks ühised eeskirjad. |
| --- | --- |

1.

15. septembril 2010 kiitis komisjon heaks ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (edaspidi „ettepanek”) (3). Ettepaneku peamine eesmärk on kehtestada börsiväliste tuletisinstrumentide turu turvalisuse ja tõhususe parandamiseks ühised eeskirjad.

| 2. | Komisjon ei konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriga, kuigi see on nõutud määruse (EÜ) nr 45/2001 (edaspidi „määrus (EÜ) nr 45/2001”) artikli 28 lõikega 2. Seepärast võttis Euroopa andmekaitseinspektor käesoleva arvamuse vastu omaalgatuslikult määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 41 lõike 2 põhjal. |
| --- | --- |

2.

Komisjon ei konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriga, kuigi see on nõutud määruse (EÜ) nr 45/2001 (edaspidi „määrus (EÜ) nr 45/2001”) artikli 28 lõikega 2. Seepärast võttis Euroopa andmekaitseinspektor käesoleva arvamuse vastu omaalgatuslikult määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 41 lõike 2 põhjal.

| 3. | Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik sellest, et käesolevad nõuanded esitatakse õigusloomeprotsessi suhteliselt hilises etapis. Sellest hoolimata leiab ta, et käesoleva arvamuse väljaandmine on asjakohane ja kasulik. Esiteks rõhutab ta ettepaneku võimalikku mõju andmekaitsele. Teiseks on käesolevas arvamuses esitatud analüüs otseselt seotud muude sarnaseid sätteid sisaldavate kehtivate õigusaktide ning arutluse all olevate ja võimalike tulevaste õigusaktide kohaldamisega, nagu on selgitatud käesoleva arvamuse jaos 3.4. |
| --- | --- |

3.

Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik sellest, et käesolevad nõuanded esitatakse õigusloomeprotsessi suhteliselt hilises etapis. Sellest hoolimata leiab ta, et käesoleva arvamuse väljaandmine on asjakohane ja kasulik. Esiteks rõhutab ta ettepaneku võimalikku mõju andmekaitsele. Teiseks on käesolevas arvamuses esitatud analüüs otseselt seotud muude sarnaseid sätteid sisaldavate kehtivate õigusaktide ning arutluse all olevate ja võimalike tulevaste õigusaktide kohaldamisega, nagu on selgitatud käesoleva arvamuse jaos 3.4.

2.   TAUST JA ETTEPANEKU PEAMISED ELEMENDID

| 4. | Finantskriisi tulemusel algatas ja korraldas komisjon finantsjärelevalve kehtiva õigusraamistiku läbivaatamise, et lahendada selles valdkonnas kindlaks tehtud olulised puudused seoses nii konkreetsete üksikjuhtumite kui ka finantssüsteemiga tervikuna. Hiljuti on selles valdkonnas vastu võetud mitu seadusandlikku ettepanekut, et tugevdada kehtivat järelevalvesüsteemi ning parandada kooskõlastamist ja koostööd ELi tasandil. |
| --- | --- |

4.

Finantskriisi tulemusel algatas ja korraldas komisjon finantsjärelevalve kehtiva õigusraamistiku läbivaatamise, et lahendada selles valdkonnas kindlaks tehtud olulised puudused seoses nii konkreetsete üksikjuhtumite kui ka finantssüsteemiga tervikuna. Hiljuti on selles valdkonnas vastu võetud mitu seadusandlikku ettepanekut, et tugevdada kehtivat järelevalvesüsteemi ning parandada kooskõlastamist ja koostööd ELi tasandil.

| 5. | Eelkõige kehtestati kõnealuse reformiga tõhusam Euroopa finantsjärelevalveraamistik, mille moodustavad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (4) ja Euroopa Finantsjärelevalve Süsteem. Viimane koosneb liikmesriikide selliste finantsjärelevalveasutuste võrgustikust, kes teevad koostööd kolme uue Euroopa järelevalveasutusega, s.o Euroopa Pangandusjärelevalve, (5) Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (6) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega (7). Peale selle võttis komisjon vastu mitu konkreetset algatust regulatiivse reformi rakendamiseks kindlates valdkondades või seoses kindlate finantstoodetega. |
| --- | --- |

5.

Eelkõige kehtestati kõnealuse reformiga tõhusam Euroopa finantsjärelevalveraamistik, mille moodustavad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (4) ja Euroopa Finantsjärelevalve Süsteem. Viimane koosneb liikmesriikide selliste finantsjärelevalveasutuste võrgustikust, kes teevad koostööd kolme uue Euroopa järelevalveasutusega, s.o Euroopa Pangandusjärelevalve, (5) Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (6) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega (7). Peale selle võttis komisjon vastu mitu konkreetset algatust regulatiivse reformi rakendamiseks kindlates valdkondades või seoses kindlate finantstoodetega.

| 6. | Üks nendest algatustest on kõnealune ettepanek, milles käsitletakse „börsiväliseid tuletisinstrumente”, st selliseid tuletistooteid, (8) millega ei kaubelda börsil, vaid kahe vastaspoole eraviisiliste läbirääkimiste teel. Ettepanekuga kehtestatakse kõigile teatavaid künnise moodustavaid tingimusi täitvatele finantssektori vastaspooltele ja finantssektorivälistele vastaspooltele kohustus kliirida kõik standardsed börsivälised tuletisinstrumendid kesksete vastaspoolte kaudu. Peale selle kohustatakse kavandatava määrusega selliseid finantssektori vastaspooli ja finantssektoriväliseid vastaspooli esitama registreeritud kauplemisteabehoidlale üksikasjalikud andmed kõikide nende sõlmitud tuletislepingute ja selliste lepingute muudatuste kohta. Ettepanekus on sätestatud ka ühtlustatud organisatsioonilised ja usaldatavusnormatiivide nõuded kesksetele vastaspooltele ning organisatsioonilised ja tegevusnõuded kauplemisteabehoidlatele. Kuigi kesksete vastaspoolte tegevuslubade ja järelevalve eest vastutavad jätkuvalt riikide pädevad asutused, antakse kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve õigus kavandatava määruse kohaselt täielikult Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele. |
| --- | --- |

6.

Üks nendest algatustest on kõnealune ettepanek, milles käsitletakse „börsiväliseid tuletisinstrumente”, st selliseid tuletistooteid, (8) millega ei kaubelda börsil, vaid kahe vastaspoole eraviisiliste läbirääkimiste teel. Ettepanekuga kehtestatakse kõigile teatavaid künnise moodustavaid tingimusi täitvatele finantssektori vastaspooltele ja finantssektorivälistele vastaspooltele kohustus kliirida kõik standardsed börsivälised tuletisinstrumendid kesksete vastaspoolte kaudu. Peale selle kohustatakse kavandatava määrusega selliseid finantssektori vastaspooli ja finantssektoriväliseid vastaspooli esitama registreeritud kauplemisteabehoidlale üksikasjalikud andmed kõikide nende sõlmitud tuletislepingute ja selliste lepingute muudatuste kohta. Ettepanekus on sätestatud ka ühtlustatud organisatsioonilised ja usaldatavusnormatiivide nõuded kesksetele vastaspooltele ning organisatsioonilised ja tegevusnõuded kauplemisteabehoidlatele. Kuigi kesksete vastaspoolte tegevuslubade ja järelevalve eest vastutavad jätkuvalt riikide pädevad asutused, antakse kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve õigus kavandatava määruse kohaselt täielikult Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele.

3.   TELEFONISUHTLUST JA ANDMEEDASTUST KÄSITLEVATE ANDMETE KÄTTESAADAVUSEGA SEOTUD SÄTETE ANALÜÜS

3.1.   Üldised tähelepanekud

| 7. | Ettepaneku artikli 61 lõike 2 punktiga d antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele õigus „taotleda andmeid telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta” (kursiiv lisatud). Nagu allpool lähemalt selgitatakse, ei ole selge ei kõnealuse sätte kohaldamisala ega eelkõige väljendi „telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevad andmed” täpne tähendus. Sellest hoolimata on tõenäoline või vähemalt ei saa seda välistada, et asjaomased telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevad andmed hõlmavad isikuandmeid direktiivi 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses ning asjakohasel määral direktiivi 2002/58/EÜ (mida nüüd, pärast selle muutmist direktiiviga 2009/136/EÜ, kutsutakse eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevaks direktiiviks) tähenduses, st andmeid tuvastatud või tuvastatavate füüsiliste isikute telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta (9). Kui see on nii, siis tuleb tagada, et direktiivides ja määruses sätestatud isikuandmete õiglase ja seadusliku töötlemise tingimusi järgitakse täiel määral. |
| --- | --- |

7.

Ettepaneku artikli 61 lõike 2 punktiga d antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele õigus „taotleda andmeid telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta” (kursiiv lisatud). Nagu allpool lähemalt selgitatakse, ei ole selge ei kõnealuse sätte kohaldamisala ega eelkõige väljendi „telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevad andmed” täpne tähendus. Sellest hoolimata on tõenäoline või vähemalt ei saa seda välistada, et asjaomased telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevad andmed hõlmavad isikuandmeid direktiivi 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses ning asjakohasel määral direktiivi 2002/58/EÜ (mida nüüd, pärast selle muutmist direktiiviga 2009/136/EÜ, kutsutakse eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevaks direktiiviks) tähenduses, st andmeid tuvastatud või tuvastatavate füüsiliste isikute telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta (9). Kui see on nii, siis tuleb tagada, et direktiivides ja määruses sätestatud isikuandmete õiglase ja seadusliku töötlemise tingimusi järgitakse täiel määral.

| 8. | Elektrooniliste sidevahendite kasutamist käsitlevad andmed võivad hõlmata väga mitmesuguseid isikuandmeid, näiteks kõne alustaja ja vastuvõtja identiteet, kõne aeg ja kestus, kasutatud võrk, kaasaskantavate seadmete puhul isiku geograafiline asukoht jne. Peale selle võivad mõned Interneti ja e-postiga seotud liiklusandmed (näiteks külastatud veebilehtede loetelu) paljastada olulisi üksikasju teabevahetuse sisu kohta. Peale selle on liiklusandmete töötlemine vastuolus kirjavahetuse konfidentsiaalsusega. Seda arvesse võttes on direktiivis 2002/58/EÜ kehtestatud põhimõte, mille kohaselt tuleb liiklusandmed, mida side edastamiseks ei ole enam vaja, kustutada või muuta anonüümseks (10). Liikmesriigid võivad lisada siseriiklikesse õigusaktidesse erandeid konkreetsetel seaduslikel eesmärkidel, kui need erandid on demokraatlikus ühiskonnas asjaomaste eesmärkide saavutamiseks vajalikud, otstarbekad ja proportsionaalsed (11). |
| --- | --- |

8.

Elektrooniliste sidevahendite kasutamist käsitlevad andmed võivad hõlmata väga mitmesuguseid isikuandmeid, näiteks kõne alustaja ja vastuvõtja identiteet, kõne aeg ja kestus, kasutatud võrk, kaasaskantavate seadmete puhul isiku geograafiline asukoht jne. Peale selle võivad mõned Interneti ja e-postiga seotud liiklusandmed (näiteks külastatud veebilehtede loetelu) paljastada olulisi üksikasju teabevahetuse sisu kohta. Peale selle on liiklusandmete töötlemine vastuolus kirjavahetuse konfidentsiaalsusega. Seda arvesse võttes on direktiivis 2002/58/EÜ kehtestatud põhimõte, mille kohaselt tuleb liiklusandmed, mida side edastamiseks ei ole enam vaja, kustutada või muuta anonüümseks (10). Liikmesriigid võivad lisada siseriiklikesse õigusaktidesse erandeid konkreetsetel seaduslikel eesmärkidel, kui need erandid on demokraatlikus ühiskonnas asjaomaste eesmärkide saavutamiseks vajalikud, otstarbekad ja proportsionaalsed (11).

| 9. | Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab, et asjaomase juhtumi puhul on komisjoni eesmärgid seaduslikud. Ta mõistab vajadust algatuste järele, millega püütakse tõhustada järelevalvet finantsturgude üle, et tagada nende nõuetelevastavus ja kaitsta paremini nii investoreid kui ka majandust tervikuna. Ent liiklusandmetega otseselt seotud järelevalvevolitused peavad nende potentsiaalselt sekkuvat olemust arvesse võttes vastama vajalikkuse ja proportsionaalsuse nõuetele, st need peavad piirduma sellega, mis on asjakohane taotletava eesmärgi täitmiseks, ega tohi minna kaugemale selle saavutamiseks vajalikust (12). Seda silmas pidades on väga tähtis, et nii nende isikuline ja esemeline kohaldamisala kui ka nende kasutamise asjaolud ja tingimused oleksid selgelt sõnastatud. Peale selle tuleb näha ette piisavad kaitsemeetmed väärkasutamise ohu vältimiseks. |
| --- | --- |

9.

Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab, et asjaomase juhtumi puhul on komisjoni eesmärgid seaduslikud. Ta mõistab vajadust algatuste järele, millega püütakse tõhustada järelevalvet finantsturgude üle, et tagada nende nõuetelevastavus ja kaitsta paremini nii investoreid kui ka majandust tervikuna. Ent liiklusandmetega otseselt seotud järelevalvevolitused peavad nende potentsiaalselt sekkuvat olemust arvesse võttes vastama vajalikkuse ja proportsionaalsuse nõuetele, st need peavad piirduma sellega, mis on asjakohane taotletava eesmärgi täitmiseks, ega tohi minna kaugemale selle saavutamiseks vajalikust (12). Seda silmas pidades on väga tähtis, et nii nende isikuline ja esemeline kohaldamisala kui ka nende kasutamise asjaolud ja tingimused oleksid selgelt sõnastatud. Peale selle tuleb näha ette piisavad kaitsemeetmed väärkasutamise ohu vältimiseks.

3.2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse volituste ulatus ei ole selge

| 10. | Artikli 61 lõike 2 punktis d on sätestatud, et „artiklites 51–60 ning 62 ja 63 sätestatud ülesannete (st kauplemisteabehoidlate järelevalvega seotud ülesannete) täitmiseks antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele õigus taotleda [...] andmeid telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta”. Sellise üldise sõnastuse tõttu tekitab kõnealuse sätte isikuline ja esemeline kohaldamisala mitmeid kahtlusi. |
| --- | --- |

10.

Artikli 61 lõike 2 punktis d on sätestatud, et „artiklites 51–60 ning 62 ja 63 sätestatud ülesannete (st kauplemisteabehoidlate järelevalvega seotud ülesannete) täitmiseks antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele õigus taotleda [...] andmeid telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta”. Sellise üldise sõnastuse tõttu tekitab kõnealuse sätte isikuline ja esemeline kohaldamisala mitmeid kahtlusi.

| 11. | Esiteks ei ole täiesti selge väljendi „andmed telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta” tähendus ja seetõttu vajab see selgitamist. Sättes võidakse viidata sellistele telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele, mida kauplemisteabehoidlad on kohustatud oma tegevuse käigus säilitama. Kauplemisteabehoidlate andmete säilitamise nõudeid on käsitletud mitmes kavandatava määruse sättes (13). Üheski neist ei ole aga täpsustatud, kas ja milliseid telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid peavad kauplemisteabehoidlad säilitama (14). Seepärast, kui asjaomases sättes osutatakse kauplemisteabehoidlate säilitatavatele andmetele, on äärmiselt oluline täpselt määratleda, milliseid telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmekategooriaid tuleb säilitada ja mida võib Väärtpaberiturujärelevalve Asutus taotleda. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega peavad sellised andmed olema piisavad ja asjakohased ega tohi ületada sellise järelevalvega seotud otstarbe piire, mille tarvis neid töödeldakse (15). |
| --- | --- |

11.

Esiteks ei ole täiesti selge väljendi „andmed telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta” tähendus ja seetõttu vajab see selgitamist. Sättes võidakse viidata sellistele telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele, mida kauplemisteabehoidlad on kohustatud oma tegevuse käigus säilitama. Kauplemisteabehoidlate andmete säilitamise nõudeid on käsitletud mitmes kavandatava määruse sättes (13). Üheski neist ei ole aga täpsustatud, kas ja milliseid telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid peavad kauplemisteabehoidlad säilitama (14). Seepärast, kui asjaomases sättes osutatakse kauplemisteabehoidlate säilitatavatele andmetele, on äärmiselt oluline täpselt määratleda, milliseid telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmekategooriaid tuleb säilitada ja mida võib Väärtpaberiturujärelevalve Asutus taotleda. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega peavad sellised andmed olema piisavad ja asjakohased ega tohi ületada sellise järelevalvega seotud otstarbe piire, mille tarvis neid töödeldakse (15).

| 12. | Suurem täpsus on vajalik eelkõige käesoleval juhul, võttes arvesse suuri trahve ja perioodilisi karistusmakseid, mida kauplemisteabehoidlatele ja teistele asjaomastele isikutele (sealhulgas perioodiliste karistusmaksete puhul füüsilistele isikutele) võidakse kavandatava määruse rikkumise eest määrata (vt artiklid 55 ja 56). Sellised trahvisummad võivad ulatuda 20 %ni kauplemisteabehoidla eelneva majandusaasta sissetulekutest või käibest, st et kõnealune künnis ületab kaks korda Euroopa konkurentsiõiguses rikkumiste eest ette nähtud suurimat künnist. |
| --- | --- |

12.

Suurem täpsus on vajalik eelkõige käesoleval juhul, võttes arvesse suuri trahve ja perioodilisi karistusmakseid, mida kauplemisteabehoidlatele ja teistele asjaomastele isikutele (sealhulgas perioodiliste karistusmaksete puhul füüsilistele isikutele) võidakse kavandatava määruse rikkumise eest määrata (vt artiklid 55 ja 56). Sellised trahvisummad võivad ulatuda 20 %ni kauplemisteabehoidla eelneva majandusaasta sissetulekutest või käibest, st et kõnealune künnis ületab kaks korda Euroopa konkurentsiõiguses rikkumiste eest ette nähtud suurimat künnist.

| 13. | Samuti tuleb märkida, et eespool nimetatud artikli 67 lõikega 4 delegeeritakse komisjonile volitused võtta vastu reguleerivad tehnilised standardid, milles täpsustatakse sellise teabe üksikasjad, mille kauplemisteabehoidlad peavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele ja muudele asutustele kohustuslikus korras kättesaadavaks tegema. Seepärast saaks nimetatud sätet kasutada selleks, et täpsustada lähemalt kauplemisteabehoidlate suhtes kehtivaid andmete säilitamise nõudeid ja seega kaudselt ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse antud volitusi tutvuda telefoni- ja andmesidet käsitlevate andmetega. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 on sätestatud, et seadusandliku aktiga võidakse komisjonile delegeerida õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad, mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti mitteolemuslikke osi. Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kohaselt ei saa liiklusandmeid käsitlevate andmetega tutvumise volituste täpset ulatust käsitada määruse mitteolemusliku osana. Seepärast tuleks esemelist kohaldamisala täpsustada otse määruse tekstis ja mitte lükata seda edasi tulevastesse delegeeritud aktidesse. |
| --- | --- |

13.

Samuti tuleb märkida, et eespool nimetatud artikli 67 lõikega 4 delegeeritakse komisjonile volitused võtta vastu reguleerivad tehnilised standardid, milles täpsustatakse sellise teabe üksikasjad, mille kauplemisteabehoidlad peavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele ja muudele asutustele kohustuslikus korras kättesaadavaks tegema. Seepärast saaks nimetatud sätet kasutada selleks, et täpsustada lähemalt kauplemisteabehoidlate suhtes kehtivaid andmete säilitamise nõudeid ja seega kaudselt ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse antud volitusi tutvuda telefoni- ja andmesidet käsitlevate andmetega. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 on sätestatud, et seadusandliku aktiga võidakse komisjonile delegeerida õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad, mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti mitteolemuslikke osi. Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kohaselt ei saa liiklusandmeid käsitlevate andmetega tutvumise volituste täpset ulatust käsitada määruse mitteolemusliku osana. Seepärast tuleks esemelist kohaldamisala täpsustada otse määruse tekstis ja mitte lükata seda edasi tulevastesse delegeeritud aktidesse.

| 14. | Sarnased kahtlused ümbritsevad ka asjaomase sätte isikulist kohaldamisala. Eelkõige ei ole artikli 61 lõike 2 punktis d täpsustatud, kellele võib telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevate andmetega tutvumise taotluse suunata. Selgusetu on eeskätt see, kas volitused nõuda telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid piirduvad üksnes kauplemisteabehoidlatega (16). Kuna kõnealuse sätte eesmärk on võimaldada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusel teostada järelevalvet kauplemisteabehoidlate üle, on Euroopa andmekaitseinspektor seisukohal, et sellised volitused peavad rangelt piirduma üksnes kauplemisteabehoidlatega. |
| --- | --- |

14.

Sarnased kahtlused ümbritsevad ka asjaomase sätte isikulist kohaldamisala. Eelkõige ei ole artikli 61 lõike 2 punktis d täpsustatud, kellele võib telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevate andmetega tutvumise taotluse suunata. Selgusetu on eeskätt see, kas volitused nõuda telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid piirduvad üksnes kauplemisteabehoidlatega (16). Kuna kõnealuse sätte eesmärk on võimaldada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusel teostada järelevalvet kauplemisteabehoidlate üle, on Euroopa andmekaitseinspektor seisukohal, et sellised volitused peavad rangelt piirduma üksnes kauplemisteabehoidlatega.

| 15. | Lõpuks saab Euroopa andmekaitseinspektor aru, et artikli 61 lõike 2 punkti d eesmärk ei ole võimaldada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusel saada juurdepääsu liiklusandmetele otse sideteenuste osutajatelt. See tundub olevat loogiline järeldus, võttes eelkõige arvesse asjaolu, et ettepanekus ei ole kordagi viidatud telekommunikatsiooniteenuste osutajate käsutuses olevatele andmetele ega eespool punktis 8 nimetatud eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis sätestatud nõuetele (17). Selguse mõttes soovitab ta aga see järeldus artikli 61 lõikes 2 või vähemalt kavandatava määruse põhjendustes ühemõttelisemalt sõnastada. |
| --- | --- |

15.

Lõpuks saab Euroopa andmekaitseinspektor aru, et artikli 61 lõike 2 punkti d eesmärk ei ole võimaldada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusel saada juurdepääsu liiklusandmetele otse sideteenuste osutajatelt. See tundub olevat loogiline järeldus, võttes eelkõige arvesse asjaolu, et ettepanekus ei ole kordagi viidatud telekommunikatsiooniteenuste osutajate käsutuses olevatele andmetele ega eespool punktis 8 nimetatud eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis sätestatud nõuetele (17). Selguse mõttes soovitab ta aga see järeldus artikli 61 lõikes 2 või vähemalt kavandatava määruse põhjendustes ühemõttelisemalt sõnastada.

3.3.   Ettepanekus ei ole osutatud asjaoludele ega tingimustele, mille korral võib juurdepääsu taotleda

| 16. | Artikli 61 lõike 2 punktis d ei ole viidatud asjaoludele ega tingimustele, mille korral võib juurdepääsu taotleda. Samuti ei ole sellega ette nähtud olulisi menetluslikke tagatisi või kaitsemeetmeid väärkasutamise ohu vältimiseks. Järgmistes lõikudes esitab Euroopa andmekaitseinspektor selles küsimuses mõne konkreetse soovituse.






  a) | Artikli 61 lõike 2 kohaselt võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus „artiklites 51–60 ning 62 ja 63 sätestatud ülesannete täitmiseks” taotleda juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele. Need artiklid hõlmavad kavandatava määruse tervet jaotist, milles on käsitletud kauplemisteabehoidlate registreerimist ja järelevalvet. Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kohaselt tuleb täpsemalt määratleda selliste volituste kasutamise asjaolud ja tingimused. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab piirata juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele juhtudega, kui tegemist on kavandatava määruse konkreetselt kindlaks määratud ja tõsiste rikkumistega või kui on põhjendatud kahtlus (mida peavad toetama kindlad esialgsed tõendid), et selline rikkumine on aset leidnud. See piirang on väga oluline ka selleks, et hoida ära võimalus kasutada juurdepääsuvolitusi andmenuhkimisoperatsiooniks või andmekaeveks või muudel eesmärkidel. |
| --- | --- | --- |

16.

Artikli 61 lõike 2 punktis d ei ole viidatud asjaoludele ega tingimustele, mille korral võib juurdepääsu taotleda. Samuti ei ole sellega ette nähtud olulisi menetluslikke tagatisi või kaitsemeetmeid väärkasutamise ohu vältimiseks. Järgmistes lõikudes esitab Euroopa andmekaitseinspektor selles küsimuses mõne konkreetse soovituse.

a)

Artikli 61 lõike 2 kohaselt võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus „artiklites 51–60 ning 62 ja 63 sätestatud ülesannete täitmiseks” taotleda juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele. Need artiklid hõlmavad kavandatava määruse tervet jaotist, milles on käsitletud kauplemisteabehoidlate registreerimist ja järelevalvet. Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kohaselt tuleb täpsemalt määratleda selliste volituste kasutamise asjaolud ja tingimused. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab piirata juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele juhtudega, kui tegemist on kavandatava määruse konkreetselt kindlaks määratud ja tõsiste rikkumistega või kui on põhjendatud kahtlus (mida peavad toetama kindlad esialgsed tõendid), et selline rikkumine on aset leidnud. See piirang on väga oluline ka selleks, et hoida ära võimalus kasutada juurdepääsuvolitusi andmenuhkimisoperatsiooniks või andmekaeveks või muudel eesmärkidel.

| b) | Selleks et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus saaks taotleda juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele, ei ole ettepaneku kohaselt vaja eelnevat kohtu luba. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et selline üldine nõue oleks põhjendatud, võttes arvesse kõnealuste volituste võimalikku sekkuvat laadi. Samuti tuleb arvestada seda, et mõne liikmesriigi õiguses nõutakse eelnevat kohtu luba igasuguseks sekkumiseks kirjavahetuse konfidentsiaalsusse ning takistatakse seega teistel õiguskaitseorganitel (nt politseil) ja haldusasutustel sekkuda ilma sellise range järelevalveta (18). Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et kohustusliku kohtu loa saamine peaks olema vältimatu vähemalt juhul, kui sellist luba nõutakse siseriiklike õigusaktidega (19). |
| --- | --- |

b)

Selleks et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus saaks taotleda juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele, ei ole ettepaneku kohaselt vaja eelnevat kohtu luba. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et selline üldine nõue oleks põhjendatud, võttes arvesse kõnealuste volituste võimalikku sekkuvat laadi. Samuti tuleb arvestada seda, et mõne liikmesriigi õiguses nõutakse eelnevat kohtu luba igasuguseks sekkumiseks kirjavahetuse konfidentsiaalsusse ning takistatakse seega teistel õiguskaitseorganitel (nt politseil) ja haldusasutustel sekkuda ilma sellise range järelevalveta (18). Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et kohustusliku kohtu loa saamine peaks olema vältimatu vähemalt juhul, kui sellist luba nõutakse siseriiklike õigusaktidega (19).

| c) | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab kehtestada nõude, mille kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus võib taotleda telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid ametliku otsuse põhjal, milles on sätestatud taotluse õiguslik alus ja eesmärk, millist teavet taotletakse, teabe esitamise aeg ning ka taotluse saaja õigus lasta otsus Euroopa Kohtul läbi vaadata. Ükski ametliku otsuseta tehtud taotlus ei oleks selle saajale siduv. |
| --- | --- |

c)

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab kehtestada nõude, mille kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus võib taotleda telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid ametliku otsuse põhjal, milles on sätestatud taotluse õiguslik alus ja eesmärk, millist teavet taotletakse, teabe esitamise aeg ning ka taotluse saaja õigus lasta otsus Euroopa Kohtul läbi vaadata. Ükski ametliku otsuseta tehtud taotlus ei oleks selle saajale siduv.

| d) | Ette tuleks näha piisavad menetluslikud kaitsemeetmed võimaliku väärkasutamise vältimiseks. Sellega seoses võiks ettepanekus nõuda komisjonilt rakendusmeetmete vastuvõtmist, millega kehtestatakse üksikasjalikult menetlused, mida kauplemisteabehoidlad ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus peavad selliste andmete töötlemisel järgima. Sellistes aktides tuleks eelkõige täpsustada piisavad turvameetmed, samuti asjakohased tagatised seoses väärkasutamise riskiga, mis muu hulgas hõlmavad kutsestandardeid, mida asjaomaseid andmeid käsitsevad pädevad töötajad peavad järgima, aga ka sisemenetlused, millega tagatakse konfidentsiaalsust ja ametisaladuse hoidmist käsitlevate sätete nõuetekohane järgimine. Selliste meetmete vastuvõtmise menetluse käigus tuleks konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektoriga. |
| --- | --- |

d)

Ette tuleks näha piisavad menetluslikud kaitsemeetmed võimaliku väärkasutamise vältimiseks. Sellega seoses võiks ettepanekus nõuda komisjonilt rakendusmeetmete vastuvõtmist, millega kehtestatakse üksikasjalikult menetlused, mida kauplemisteabehoidlad ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus peavad selliste andmete töötlemisel järgima. Sellistes aktides tuleks eelkõige täpsustada piisavad turvameetmed, samuti asjakohased tagatised seoses väärkasutamise riskiga, mis muu hulgas hõlmavad kutsestandardeid, mida asjaomaseid andmeid käsitsevad pädevad töötajad peavad järgima, aga ka sisemenetlused, millega tagatakse konfidentsiaalsust ja ametisaladuse hoidmist käsitlevate sätete nõuetekohane järgimine. Selliste meetmete vastuvõtmise menetluse käigus tuleks konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektoriga.

3.4.   Käesoleva arvamuse mõju muudele sarnaseid sätteid sisaldavatele õigusaktidele

| 17. | Järelevalveasutuste volitused taotleda juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele ei ole Euroopa õiguses uus nähtus ning need on juba sätestatud mitmes finantssektorit käsitlevas kehtivas direktiivis ja määruses. Eelkõige sisaldavad sarnaselt sõnastatud sätteid turu kuritarvitamist käsitlev direktiiv, (20) finantsinstrumentide turgude direktiiv, (21) eurofondide direktiiv (22) ja kehtiv määrus reitinguagentuuride kohta (23). Sama on tõsi ka komisjoni vastu võetud mitme hiljutise ettepaneku puhul – nimelt ettepanek võtta vastu direktiiv alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, (24) määrus kehtiva reitinguagentuure käsitleva määruse muutmiseks, (25) määrus lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (26) ning määrus energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (27). |
| --- | --- |

17.

Järelevalveasutuste volitused taotleda juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele ei ole Euroopa õiguses uus nähtus ning need on juba sätestatud mitmes finantssektorit käsitlevas kehtivas direktiivis ja määruses. Eelkõige sisaldavad sarnaselt sõnastatud sätteid turu kuritarvitamist käsitlev direktiiv, (20) finantsinstrumentide turgude direktiiv, (21) eurofondide direktiiv (22) ja kehtiv määrus reitinguagentuuride kohta (23). Sama on tõsi ka komisjoni vastu võetud mitme hiljutise ettepaneku puhul – nimelt ettepanek võtta vastu direktiiv alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, (24) määrus kehtiva reitinguagentuure käsitleva määruse muutmiseks, (25) määrus lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (26) ning määrus energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (27).

| 18. | Kehtivate ja kavandatavate õigusaktide puhul tuleb eristada neid uurimisvolitusi, mis on antud riiklikele ametiasutustele, ning neid, mis kavatsetakse anda ELi asutustele. Liikmesriikidele on pandud mitme õigusaktiga kohustus anda riiklikele ametiasutustele õigus taotleda telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid „kooskõlas siseriikliku õigusega” (28). Sellest tulenevalt kohaldatakse selle kohustuse tegeliku täitmise suhtes iga juhul siseriiklikku õigust, sealhulgas direktiivide 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ rakendusakte ning riigi teisi õigusakte, mis sisaldavad täiendavaid menetluslikke kaitsemeetmeid seoses riiklike järelevalve- ja uurimisasutustega. |
| --- | --- |

18.

Kehtivate ja kavandatavate õigusaktide puhul tuleb eristada neid uurimisvolitusi, mis on antud riiklikele ametiasutustele, ning neid, mis kavatsetakse anda ELi asutustele. Liikmesriikidele on pandud mitme õigusaktiga kohustus anda riiklikele ametiasutustele õigus taotleda telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid „kooskõlas siseriikliku õigusega” (28). Sellest tulenevalt kohaldatakse selle kohustuse tegeliku täitmise suhtes iga juhul siseriiklikku õigust, sealhulgas direktiivide 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ rakendusakte ning riigi teisi õigusakte, mis sisaldavad täiendavaid menetluslikke kaitsemeetmeid seoses riiklike järelevalve- ja uurimisasutustega.

| 19. | Selliseid tingimusi ei sisalda õigusaktid, millega antakse telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevate andmete taotlemise volitused otse ELi asutustele, näiteks käesolev ettepanek börsiväliste tuletisinstrumentide kohta ja eespool nimetatud ettepanek võtta vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (edaspidi „reitinguagentuuride ettepanek”). Selle tagajärjel on sellistel juhtudel isegi suurem vajadus selgitada õigusaktis endas kõnealuste volituste isikulist ja esemelist kohaldamisala ning nende kasutamise asjaolusid ja tingimusi ning tagada, et väärkasutamise ohu vastu on olemas piisavad kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

19.

Selliseid tingimusi ei sisalda õigusaktid, millega antakse telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevate andmete taotlemise volitused otse ELi asutustele, näiteks käesolev ettepanek börsiväliste tuletisinstrumentide kohta ja eespool nimetatud ettepanek võtta vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (edaspidi „reitinguagentuuride ettepanek”). Selle tagajärjel on sellistel juhtudel isegi suurem vajadus selgitada õigusaktis endas kõnealuste volituste isikulist ja esemelist kohaldamisala ning nende kasutamise asjaolusid ja tingimusi ning tagada, et väärkasutamise ohu vastu on olemas piisavad kaitsemeetmed.

| 20. | Sellega seoses on käesolevas arvamuses esitatud tähelepanekutel, mis küll käsitlevad ettepanekut börsiväliste tuletisinstrumentide kohta, ka laiem tähtsus. Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik asjaolust, et juba vastu võetud või varsti vastu võetavate õigusaktide puhul võivad need märkused tulla liiga hilja. Sellest hoolimata kutsub ta institutsioone üles kaaluma vajadust muuta arutluse all olevaid ettepanekuid, et võtta arvesse käesolevas arvamuses väljendatud probleeme. Seoses juba vastu võetud tekstidega kutsub Euroopa andmekaitseinspektor institutsioone üles otsima võimalusi kõnealuseid küsimusi selgitada, näiteks kui sätte kohaldamisala tuleb otseselt või kaudselt täpsustada delegeeritud õigusaktides või rakendusaktides, nagu andmete säilitamise nõuete üksikasju määratlevad õigusaktid, tõlgendavad teatised või muud võrreldavad dokumendid (29). Euroopa andmekaitseinspektor eeldab, et selliste seotud menetluste kontekstis konsulteerib komisjon temaga varakult. |
| --- | --- |

20.

Sellega seoses on käesolevas arvamuses esitatud tähelepanekutel, mis küll käsitlevad ettepanekut börsiväliste tuletisinstrumentide kohta, ka laiem tähtsus. Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik asjaolust, et juba vastu võetud või varsti vastu võetavate õigusaktide puhul võivad need märkused tulla liiga hilja. Sellest hoolimata kutsub ta institutsioone üles kaaluma vajadust muuta arutluse all olevaid ettepanekuid, et võtta arvesse käesolevas arvamuses väljendatud probleeme. Seoses juba vastu võetud tekstidega kutsub Euroopa andmekaitseinspektor institutsioone üles otsima võimalusi kõnealuseid küsimusi selgitada, näiteks kui sätte kohaldamisala tuleb otseselt või kaudselt täpsustada delegeeritud õigusaktides või rakendusaktides, nagu andmete säilitamise nõuete üksikasju määratlevad õigusaktid, tõlgendavad teatised või muud võrreldavad dokumendid (29). Euroopa andmekaitseinspektor eeldab, et selliste seotud menetluste kontekstis konsulteerib komisjon temaga varakult.

4.   ETTEPANEKU MUUDEST OSADEST TULENEVAD ANDMEKAITSEGA SEOTUD PROBLEEMID

| 21. | Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et on asjakohane teha täiendavaid märkusi ka ettepaneku mõne muu osa kohta, mis on seotud üksikisikute eraelu puutumatuse ja andmekaitsega. |
| --- | --- |

21.

Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et on asjakohane teha täiendavaid märkusi ka ettepaneku mõne muu osa kohta, mis on seotud üksikisikute eraelu puutumatuse ja andmekaitsega.

4.1.   Direktiivide 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldatavus

| 22. | Nagu põhjenduses 48 on õigesti märgitud, on oluline, et liikmesriigid ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus kaitsevad füüsiliste isikute õigust privaatsusele isikuandmete töötlemisel kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ. Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et põhjenduses osutatakse direktiivile. Asjaomase põhjenduse tähendust tuleks aga selgitada, täpsustades lähemalt, et määruse sätted ei piira direktiivi 95/46/EÜ siseriiklikke rakenduseeskirju. Eelistatavalt tuleks selline viide lisada mõnda sisulisse sättesse. |
| --- | --- |

22.

Nagu põhjenduses 48 on õigesti märgitud, on oluline, et liikmesriigid ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus kaitsevad füüsiliste isikute õigust privaatsusele isikuandmete töötlemisel kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ. Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et põhjenduses osutatakse direktiivile. Asjaomase põhjenduse tähendust tuleks aga selgitada, täpsustades lähemalt, et määruse sätted ei piira direktiivi 95/46/EÜ siseriiklikke rakenduseeskirju. Eelistatavalt tuleks selline viide lisada mõnda sisulisse sättesse.

| 23. | Peale selle täheldab Euroopa andmekaitseinspektor, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus on Euroopa asutus, mille kohta kehtib määrus (EÜ) nr 45/2001 ja mille üle teostab järelevalvet Euroopa andmekaitseinspektor. Seepärast on soovitatav viia sisse sõnaselge viide kõnealusele määrusele, täpsustades ka seda, et ettepaneku sätted ei piira määruse kohaldamist. |
| --- | --- |

23.

Peale selle täheldab Euroopa andmekaitseinspektor, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus on Euroopa asutus, mille kohta kehtib määrus (EÜ) nr 45/2001 ja mille üle teostab järelevalvet Euroopa andmekaitseinspektor. Seepärast on soovitatav viia sisse sõnaselge viide kõnealusele määrusele, täpsustades ka seda, et ettepaneku sätted ei piira määruse kohaldamist.

4.2.   Otstarbe piiramine, vajalikkus ja andmete kvaliteet

| 24. | Üks kavandatava määruse põhieesmärk on suurendada börsiväliste tuletisinstrumentide turu läbipaistvust ja parandada regulatiivset järelevalvet selle turu üle. Seda eesmärki silmas pidades pannakse teatavaid künnise moodustavaid tingimusi täitvatele finantssektori vastaspooltele ja finantssektorivälistele vastaspooltele määrusega kohustus esitada registreeritud kauplemisteabehoidlale andmed iga nende sõlmitud börsivälise tuletislepingu kohta ning andmed kõigi lepingus tehtud muudatuste või lepingu lõpetamise kohta (artikkel 6) (30). Kauplemisteabehoidlad peavad sellist teavet hoidma ja tegema selle mitmesugustele asutustele regulatiivsetel eesmärkidel kättesaadavaks (artikkel 67) (31). |
| --- | --- |

24.

Üks kavandatava määruse põhieesmärk on suurendada börsiväliste tuletisinstrumentide turu läbipaistvust ja parandada regulatiivset järelevalvet selle turu üle. Seda eesmärki silmas pidades pannakse teatavaid künnise moodustavaid tingimusi täitvatele finantssektori vastaspooltele ja finantssektorivälistele vastaspooltele määrusega kohustus esitada registreeritud kauplemisteabehoidlale andmed iga nende sõlmitud börsivälise tuletislepingu kohta ning andmed kõigi lepingus tehtud muudatuste või lepingu lõpetamise kohta (artikkel 6) (30). Kauplemisteabehoidlad peavad sellist teavet hoidma ja tegema selle mitmesugustele asutustele regulatiivsetel eesmärkidel kättesaadavaks (artikkel 67) (31).

| 25. | Juhul kui mõni tuletislepingu pool, kelle kohta eespool nimetatud kliirimis- ja teatamiskohustus kehtib, on füüsiline isik, on seda füüsilist isikut käsitlevad andmed isikuandmed direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti a tähenduses. Seega on eespool nimetatud kohustuse täitmise näol tegemist isikuandmete töötlemisega direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti b tähenduses. Isegi kui tehingu pooled ei ole füüsilised isikud, võidakse artiklite 6 ja 67 raames siiski töödelda selliseid isikuandmeid nagu äriühingute direktorite nimed ja kontaktandmed. Seega oleksid direktiivi 95/46/EÜ (või, kui see on asjakohane, määruse (EÜ) nr 45/2001) sätted kõnealustele toimingutele kohaldatavad. |
| --- | --- |

25.

Juhul kui mõni tuletislepingu pool, kelle kohta eespool nimetatud kliirimis- ja teatamiskohustus kehtib, on füüsiline isik, on seda füüsilist isikut käsitlevad andmed isikuandmed direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti a tähenduses. Seega on eespool nimetatud kohustuse täitmise näol tegemist isikuandmete töötlemisega direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti b tähenduses. Isegi kui tehingu pooled ei ole füüsilised isikud, võidakse artiklite 6 ja 67 raames siiski töödelda selliseid isikuandmeid nagu äriühingute direktorite nimed ja kontaktandmed. Seega oleksid direktiivi 95/46/EÜ (või, kui see on asjakohane, määruse (EÜ) nr 45/2001) sätted kõnealustele toimingutele kohaldatavad.

| 26. | Andmekaitsealase õiguse üks põhinõue on see, et teavet tuleb töödelda täpselt ja selgelt kindlaks määratud ning õiguspärastel eesmärkidel ning seda ei tohi hiljem töödelda viisil, mis on vastuolus kõnealuste eesmärkidega (32). Peale selle peaksid eesmärgi saavutamiseks kasutatavad andmed olema piisavad, asjakohased ning neid ei tohiks olla eesmärki arvestades ülemäära. Kavandatava määruse analüüsi tulemusena on Euroopa andmekaitseinspektor seisukohal, et ettepanekus sätestatud süsteem ei vasta nendele nõuetele. |
| --- | --- |

26.

Andmekaitsealase õiguse üks põhinõue on see, et teavet tuleb töödelda täpselt ja selgelt kindlaks määratud ning õiguspärastel eesmärkidel ning seda ei tohi hiljem töödelda viisil, mis on vastuolus kõnealuste eesmärkidega (32). Peale selle peaksid eesmärgi saavutamiseks kasutatavad andmed olema piisavad, asjakohased ning neid ei tohiks olla eesmärki arvestades ülemäära. Kavandatava määruse analüüsi tulemusena on Euroopa andmekaitseinspektor seisukohal, et ettepanekus sätestatud süsteem ei vasta nendele nõuetele.

| 27. | Seoses otstarbe piiramisega tuleb rõhutada, et ettepanekus ei ole täpsustatud teabe esitamise süsteemi otstarvet ega veelgi olulisemana otstarvet, milleks pädevad asutused saavad ettepaneku artikli 67 alusel kauplemisteabehoidlate käsutuses olevate andmetega tutvuda. Üldine viide vajadusele suurendada börsiväliste tuletisinstrumentide turu läbipaistvust ei ole otstarbe piiramise põhimõtte täitmiseks ilmselgelt piisav. Seda põhimõtet on veelgi survestatud kavandatava määruse artikli 20 lõikes 3, mis käsitleb ametisaladusi ja mis oma praeguses sõnastuses paistab lubavat kavandatava määruse alusel saadud konfidentsiaalse teabe kasutamist mitmel täiendaval ja selgelt täpsustamata eesmärgil (33). |
| --- | --- |

27.

Seoses otstarbe piiramisega tuleb rõhutada, et ettepanekus ei ole täpsustatud teabe esitamise süsteemi otstarvet ega veelgi olulisemana otstarvet, milleks pädevad asutused saavad ettepaneku artikli 67 alusel kauplemisteabehoidlate käsutuses olevate andmetega tutvuda. Üldine viide vajadusele suurendada börsiväliste tuletisinstrumentide turu läbipaistvust ei ole otstarbe piiramise põhimõtte täitmiseks ilmselgelt piisav. Seda põhimõtet on veelgi survestatud kavandatava määruse artikli 20 lõikes 3, mis käsitleb ametisaladusi ja mis oma praeguses sõnastuses paistab lubavat kavandatava määruse alusel saadud konfidentsiaalse teabe kasutamist mitmel täiendaval ja selgelt täpsustamata eesmärgil (33).

| 28. | Peale selle ei ole ettepanekus täpsustatud seda, mis liiki andmeid dokumenteeritakse, millistest andmetest teatatakse ja millistele andmetele antakse juurdepääs, sealhulgas võimalikud tuvastatud või tuvastatavate isikute isikuandmed. Eespool nimetatud artiklitega 6 ja 67 antakse komisjonile volitused täpsustada lähemalt teabe esitamise ja säilitamise kohustusi delegeeritud aktides. Kuigi Euroopa andmekaitseinspektor mõistab sellise menetluse kasutamise praktilist vajadust, soovib ta rõhutada, et kuivõrd eespool nimetatud artiklite alusel töödeldav teave on seotud füüsiliste isikutega, tuleb peamised andmekaitse-eeskirjad ja tagatised sätestada alusaktis. |
| --- | --- |

28.

Peale selle ei ole ettepanekus täpsustatud seda, mis liiki andmeid dokumenteeritakse, millistest andmetest teatatakse ja millistele andmetele antakse juurdepääs, sealhulgas võimalikud tuvastatud või tuvastatavate isikute isikuandmed. Eespool nimetatud artiklitega 6 ja 67 antakse komisjonile volitused täpsustada lähemalt teabe esitamise ja säilitamise kohustusi delegeeritud aktides. Kuigi Euroopa andmekaitseinspektor mõistab sellise menetluse kasutamise praktilist vajadust, soovib ta rõhutada, et kuivõrd eespool nimetatud artiklite alusel töödeldav teave on seotud füüsiliste isikutega, tuleb peamised andmekaitse-eeskirjad ja tagatised sätestada alusaktis.

| 29. | Lõpuks on direktiivi 95/46/EÜ artiklis 6 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 4 nõutud isikuandmete säilitamine sellisel kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada ainult seni, kuni see on vajalik seoses andmete kogumise eesmärkidega. Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekus ei ole sätestatud kindlaid ajalisi piiranguid selliste andmete säilitamise kohta, mida võidakse kavandatava määruse artiklite 6, 27 ja 67 alusel töödelda. Artiklites 27 ja 67 on üksnes sätestatud, et asjakohaseid andmeid säilitatakse vähemalt kümme aastat. Ent tegemist on vaid minimaalse andmete säilitamise ajaga, mis on andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud nõuetega ilmselgelt vastuolus. |
| --- | --- |

29.

Lõpuks on direktiivi 95/46/EÜ artiklis 6 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 4 nõutud isikuandmete säilitamine sellisel kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada ainult seni, kuni see on vajalik seoses andmete kogumise eesmärkidega. Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekus ei ole sätestatud kindlaid ajalisi piiranguid selliste andmete säilitamise kohta, mida võidakse kavandatava määruse artiklite 6, 27 ja 67 alusel töödelda. Artiklites 27 ja 67 on üksnes sätestatud, et asjakohaseid andmeid säilitatakse vähemalt kümme aastat. Ent tegemist on vaid minimaalse andmete säilitamise ajaga, mis on andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud nõuetega ilmselgelt vastuolus.

| 30. | Eespool kirjeldatu põhjal kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat üles täpsustama, mis liiki isikuandmeid tohib ettepaneku alusel töödelda, määratlema eesmärgid, milleks mitmesugused asjaomased üksused tohivad isikuandmeid töödelda, ning kehtestama täpse, vajaliku ja proportsionaalse ajavahemiku eespool nimetatud töötlemisega seotud andmete säilitamiseks. |
| --- | --- |

30.

Eespool kirjeldatu põhjal kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat üles täpsustama, mis liiki isikuandmeid tohib ettepaneku alusel töödelda, määratlema eesmärgid, milleks mitmesugused asjaomased üksused tohivad isikuandmeid töödelda, ning kehtestama täpse, vajaliku ja proportsionaalse ajavahemiku eespool nimetatud töötlemisega seotud andmete säilitamiseks.

4.3.   Kohapealne kontroll

| 31. | Artikli 61 lõike 2 punktiga c antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele õigus teostada kohapeal etteteatatud või etteteatamata kontrolle. Ei ole selge, kas kõnealused kontrollid piirduvad kauplemisteabehoidlate äriruumidega või laienevad ka füüsiliste isikute eraruumidele või -valdustele. Artikli 56 lõike 1 punkt c, millega antakse komisjonile luba kehtestada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse taotlusel perioodilised karistusmaksed kauplemisteabehoidla töötajatele või muudele kauplemisteabehoidlaga seotud isikutele, et sundida neid alluma uurimisele, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus on algatanud artikli 61 lõike 2 alusel, võib (ettekavatsematult) viidata vastupidisele. |
| --- | --- |

31.

Artikli 61 lõike 2 punktiga c antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele õigus teostada kohapeal etteteatatud või etteteatamata kontrolle. Ei ole selge, kas kõnealused kontrollid piirduvad kauplemisteabehoidlate äriruumidega või laienevad ka füüsiliste isikute eraruumidele või -valdustele. Artikli 56 lõike 1 punkt c, millega antakse komisjonile luba kehtestada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse taotlusel perioodilised karistusmaksed kauplemisteabehoidla töötajatele või muudele kauplemisteabehoidlaga seotud isikutele, et sundida neid alluma uurimisele, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus on algatanud artikli 61 lõike 2 alusel, võib (ettekavatsematult) viidata vastupidisele.

| 32. | Seda küsimust lähemalt arutamata soovitab Euroopa andmekaitseinspektor piirata kohapealse kontrolli teostamise õigust (ja sellega seotud õigust kehtestada artikli 56 alusel perioodilisi karistusmakseid) üksnes kauplemisteabehoidlate ning teiste nendega sisuliselt ja selgelt seotud juriidiliste isikute äriruumidega (34). Kui komisjon tõepoolest kavatseb füüsiliste isikute puhul lubada kontrolle väljaspool nende äriruume, tuleb seda selgitada ja näha ette rangemad nõuded, et tagada vastavus vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttele (eriti seoses selliste kontrollide teostamise asjaolude ja tingimustega). |
| --- | --- |

32.

Seda küsimust lähemalt arutamata soovitab Euroopa andmekaitseinspektor piirata kohapealse kontrolli teostamise õigust (ja sellega seotud õigust kehtestada artikli 56 alusel perioodilisi karistusmakseid) üksnes kauplemisteabehoidlate ning teiste nendega sisuliselt ja selgelt seotud juriidiliste isikute äriruumidega (34). Kui komisjon tõepoolest kavatseb füüsiliste isikute puhul lubada kontrolle väljaspool nende äriruume, tuleb seda selgitada ja näha ette rangemad nõuded, et tagada vastavus vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttele (eriti seoses selliste kontrollide teostamise asjaolude ja tingimustega).

4.4.   Andmevahetus ja otstarbe piiramise põhimõte

| 33. | Kavandatava määruse mitme sättega on lubatud andmete ja teabe ulatuslik vahetamine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse, liikmesriikide pädevate asutuste ja kolmandate riikide pädevate asutuste vahel (vt eelkõige artiklid 21, 23 ja 62). Andmeid võidakse kolmandatesse riikidesse edastada ka siis, kui kolmanda riigi tunnustatud keskne vastaspool või kauplemisteabehoidla osutab teenuseid liidus tunnustatud üksustele. Kuivõrd vahetatavad andmed ja teave on seotud tuvastatud või tuvastatavate füüsiliste isikutega, kohaldatakse vastavalt vajadusele määruse (EÜ) nr 45/2001 artikleid 7–9 ja direktiivi 95/46/EÜ artikleid 25–26. Eelkõige tohib andmeid kolmandatesse riikidesse edastada ainult juhul, kui sellistes riikides on tagatud piisav andmekaitse tase või kui kohaldatakse mõnda andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud asjakohast erandit. Selguse mõttes tuleks teksti lisada sõnaselge viide määrusele (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivile 95/46/EÜ ning märkida, et selline andmeedastus peab olema kooskõlas vastavalt määruse või direktiiviga ette nähtud kohaldatavate eeskirjadega. |
| --- | --- |

33.

Kavandatava määruse mitme sättega on lubatud andmete ja teabe ulatuslik vahetamine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse, liikmesriikide pädevate asutuste ja kolmandate riikide pädevate asutuste vahel (vt eelkõige artiklid 21, 23 ja 62). Andmeid võidakse kolmandatesse riikidesse edastada ka siis, kui kolmanda riigi tunnustatud keskne vastaspool või kauplemisteabehoidla osutab teenuseid liidus tunnustatud üksustele. Kuivõrd vahetatavad andmed ja teave on seotud tuvastatud või tuvastatavate füüsiliste isikutega, kohaldatakse vastavalt vajadusele määruse (EÜ) nr 45/2001 artikleid 7–9 ja direktiivi 95/46/EÜ artikleid 25–26. Eelkõige tohib andmeid kolmandatesse riikidesse edastada ainult juhul, kui sellistes riikides on tagatud piisav andmekaitse tase või kui kohaldatakse mõnda andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud asjakohast erandit. Selguse mõttes tuleks teksti lisada sõnaselge viide määrusele (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivile 95/46/EÜ ning märkida, et selline andmeedastus peab olema kooskõlas vastavalt määruse või direktiiviga ette nähtud kohaldatavate eeskirjadega.

| 34. | Kooskõlas otstarbe piiramise põhimõttega (35) soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kehtestada ka selged piirangud selle kohta, mis liiki isikuandmeid tohib vahetada, ning määratleda eesmärgid, milleks isikuandmeid tohib vahetada. |
| --- | --- |

34.

Kooskõlas otstarbe piiramise põhimõttega (35) soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kehtestada ka selged piirangud selle kohta, mis liiki isikuandmeid tohib vahetada, ning määratleda eesmärgid, milleks isikuandmeid tohib vahetada.

4.5.   Vastutus ja aruandlus

| 35. | Ettepaneku artiklis 68 on komisjonile kehtestatud mitu kohustust anda aru kavandatava määruse rakendamise eri elementide kohta. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab kehtestada ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele kohustuse esitada korrapäraseid aruandeid oma uurimisvolituste kohta, eelkõige oma õiguse kohta taotleda telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid. Aruande järelduste põhjal on komisjonil võimalik esitada soovitusi, sealhulgas vajaduse korral ka ettepanekuid määruse läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

35.

Ettepaneku artiklis 68 on komisjonile kehtestatud mitu kohustust anda aru kavandatava määruse rakendamise eri elementide kohta. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab kehtestada ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele kohustuse esitada korrapäraseid aruandeid oma uurimisvolituste kohta, eelkõige oma õiguse kohta taotleda telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid. Aruande järelduste põhjal on komisjonil võimalik esitada soovitusi, sealhulgas vajaduse korral ka ettepanekuid määruse läbivaatamiseks.

5.   JÄRELDUSED

| 36. | Kõnealuse ettepanekuga antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele õigus „taotleda andmeid telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta”, et täita oma kauplemisteabehoidlate järelevalvega seotud ülesandeid. Selleks et volitusi taotleda telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid saaks pidada vajalikeks ja proportsionaalseteks, peaks volitused piirduma sellega, mis on taotletava eesmärgi saavutamiseks asjakohane, ega tohiks ületada selleks vajalikku. Oma praegusel kujul ei vasta asjaomane õigusakt liiga üldise sõnastuse tõttu nendele nõuetele. Eelkõige ei ole piisavalt täpsustatud kõnealuste volituste isikulist ja esemelist kohaldamisala ega selle kasutamise asjaolusid ja tingimusi. |
| --- | --- |

36.

Kõnealuse ettepanekuga antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele õigus „taotleda andmeid telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta”, et täita oma kauplemisteabehoidlate järelevalvega seotud ülesandeid. Selleks et volitusi taotleda telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevaid andmeid saaks pidada vajalikeks ja proportsionaalseteks, peaks volitused piirduma sellega, mis on taotletava eesmärgi saavutamiseks asjakohane, ega tohiks ületada selleks vajalikku. Oma praegusel kujul ei vasta asjaomane õigusakt liiga üldise sõnastuse tõttu nendele nõuetele. Eelkõige ei ole piisavalt täpsustatud kõnealuste volituste isikulist ja esemelist kohaldamisala ega selle kasutamise asjaolusid ja tingimusi.

| 37. | Kuigi käesolevas arvamuses esitatud märkused käsitlevad ettepanekut börsiväliste tuletisinstrumentide kohta, on need seotud muude sarnaseid sätteid sisaldavate kehtivate õigusaktide ning arutluse all olevate ja võimalike tulevaste õigusaktide kohaldamisega. See kehtib eelkõige sel juhul, kui sarnaselt käesoleva ettepanekuga antakse ELi asutusele asjaomased volitused ilma siseriiklikus õiguses sätestatud täpsetele tingimustele ja menetlustele osutamata (nt reitinguagentuuride ettepanek). |
| --- | --- |

37.

Kuigi käesolevas arvamuses esitatud märkused käsitlevad ettepanekut börsiväliste tuletisinstrumentide kohta, on need seotud muude sarnaseid sätteid sisaldavate kehtivate õigusaktide ning arutluse all olevate ja võimalike tulevaste õigusaktide kohaldamisega. See kehtib eelkõige sel juhul, kui sarnaselt käesoleva ettepanekuga antakse ELi asutusele asjaomased volitused ilma siseriiklikus õiguses sätestatud täpsetele tingimustele ja menetlustele osutamata (nt reitinguagentuuride ettepanek).

| 38. | Eespool kirjeldatut arvesse võttes soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal:






  — | selgelt täpsustada telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevate andmete liigid, mida kauplemisteabehoidlad peavad säilitama ja/või pädevatele asutustele esitama. Sellised andmed peavad olema piisavad ja asjakohased ega tohi minna kaugemale nende töötlemise eesmärgist; |
| --- | --- | --- |

38.

Eespool kirjeldatut arvesse võttes soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal:

—

selgelt täpsustada telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevate andmete liigid, mida kauplemisteabehoidlad peavad säilitama ja/või pädevatele asutustele esitama. Sellised andmed peavad olema piisavad ja asjakohased ega tohi minna kaugemale nende töötlemise eesmärgist;

| — | piirata õigust taotleda juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele üksnes kauplemisteabehoidlatega; |
| --- | --- |

—

piirata õigust taotleda juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele üksnes kauplemisteabehoidlatega;

| — | sõnaselgelt sätestada, et see ei hõlma juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele otse telekommunikatsiooniteenuste osutajatelt; |
| --- | --- |

—

sõnaselgelt sätestada, et see ei hõlma juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele otse telekommunikatsiooniteenuste osutajatelt;

| — | piirata õigust taotleda juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele kavandatava määruse kindlaks määratud ja tõsiste rikkumistega ja juhtudega, kui on põhjendatud kahtlus (mida peavad toetama konkreetsed esialgsed tõendid), et selline rikkumine on aset leidnud; |
| --- | --- |

—

piirata õigust taotleda juurdepääsu telefonisuhtlust ja andmeedastust käsitlevatele andmetele kavandatava määruse kindlaks määratud ja tõsiste rikkumistega ja juhtudega, kui on põhjendatud kahtlus (mida peavad toetama konkreetsed esialgsed tõendid), et selline rikkumine on aset leidnud;

| — | selgitada, et kauplemisteabehoidlad esitavad andmeid telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta üksnes siis, kui neid taotletakse ametliku otsusega, milles on muu hulgas täpsustatud õigus lasta otsus Euroopa Kohtus läbi vaadata; |
| --- | --- |

—

selgitada, et kauplemisteabehoidlad esitavad andmeid telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta üksnes siis, kui neid taotletakse ametliku otsusega, milles on muu hulgas täpsustatud õigus lasta otsus Euroopa Kohtus läbi vaadata;

| — | nõuda, et otsust et täideta ilma eelneva kohtuliku loata, mille on andnud asjaomase liikmesriigi õigusasutus (vähemalt siis, kui siseriikliku õiguse alusel sellist luba nõutakse); |
| --- | --- |

—

nõuda, et otsust et täideta ilma eelneva kohtuliku loata, mille on andnud asjaomase liikmesriigi õigusasutus (vähemalt siis, kui siseriikliku õiguse alusel sellist luba nõutakse);

| — | nõuda komisjonilt rakendusmeetmete vastuvõtmist, milles oleks üksikasjalikult sätestatud järgitavad menetlused, sealhulgas piisavad turva- ja kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

—

nõuda komisjonilt rakendusmeetmete vastuvõtmist, milles oleks üksikasjalikult sätestatud järgitavad menetlused, sealhulgas piisavad turva- ja kaitsemeetmed.

| 39. | Seoses ettepaneku muude tahkudega soovib Euroopa andmekaitseinspektor osutada märkustele, mille ta esitas käesoleva arvamuse 4. jaos. Eelkõige soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal:






  — | lisada viide direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001 vähemalt kavandatava määruse põhjendustesse ja eelistatavalt ka sisulistesse sätetesse ning täpsustada, et kavandatava määruse sätted ei piira vastavalt direktiivi ega määrust; |
| --- | --- | --- |

39.

Seoses ettepaneku muude tahkudega soovib Euroopa andmekaitseinspektor osutada märkustele, mille ta esitas käesoleva arvamuse 4. jaos. Eelkõige soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal:

—

lisada viide direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001 vähemalt kavandatava määruse põhjendustesse ja eelistatavalt ka sisulistesse sätetesse ning täpsustada, et kavandatava määruse sätted ei piira vastavalt direktiivi ega määrust;

| — | täpsustada, mis liiki isikuandmeid võib ettepaneku alusel kooskõlas vajalikkuse põhimõttega töödelda (eriti seoses artiklitega 6 ja 67), määratleda eesmärgid, milleks mitmesugused asjaomased asutused/üksused võivad isikuandmeid töödelda, ning kehtestada täpne, vajalik ja proportsionaalne ajavahemik eespool nimetatud töötlemisega seotud andmete säilitamiseks; |
| --- | --- |

—

täpsustada, mis liiki isikuandmeid võib ettepaneku alusel kooskõlas vajalikkuse põhimõttega töödelda (eriti seoses artiklitega 6 ja 67), määratleda eesmärgid, milleks mitmesugused asjaomased asutused/üksused võivad isikuandmeid töödelda, ning kehtestada täpne, vajalik ja proportsionaalne ajavahemik eespool nimetatud töötlemisega seotud andmete säilitamiseks;

| — | piirata artikli 61 lõike 2 punktist c tulenevat kohapealse kontrolli teostamise õigust ja õigust kehtestada artikli 56 alusel perioodilisi karistusmakseid üksnes kauplemisteabehoidlatega ning teiste nendega selgelt ja sisuliselt seotud juriidiliste isikutega; |
| --- | --- |

—

piirata artikli 61 lõike 2 punktist c tulenevat kohapealse kontrolli teostamise õigust ja õigust kehtestada artikli 56 alusel perioodilisi karistusmakseid üksnes kauplemisteabehoidlatega ning teiste nendega selgelt ja sisuliselt seotud juriidiliste isikutega;

| — | sõnaselgelt sätestada, et isikuandmete rahvusvaheline edastamine peab olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivi 95/46/EÜ asjakohaste sätetega, kehtestada selged piirangud selle kohta, mis liiki isikuandmeid tohib vahetada, ning määratleda eesmärgid, milleks isikuandmeid tohib vahetada. |
| --- | --- |

—

sõnaselgelt sätestada, et isikuandmete rahvusvaheline edastamine peab olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivi 95/46/EÜ asjakohaste sätetega, kehtestada selged piirangud selle kohta, mis liiki isikuandmeid tohib vahetada, ning määratleda eesmärgid, milleks isikuandmeid tohib vahetada.

Brüssel, 19. aprill 2011

Euroopa andmekaitseinspektori asetäitja

Giovanni BUTTARELLI

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  KOM(2010) 484 (lõplik).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (ELT L 331, 15.12.2010, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010 millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010 millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010 millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtestuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

7

(8)  Tuletisinstrument on finantsleping, mis on seotud selle alusvara tulevase väärtuse või seisundiga (nt intressimäärade või valuuta väärtuse muutumine).

8

(9)  Tavaliselt telefonisuhtluse või andmeedastuse algatanud töötajad, aga ka vastuvõtjad ja teised asjaomased kasutajad.

9

(10)  Vt direktiivi 2002/58/EÜ artikli 6 lõige 1 (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 45).

10

(11)  Vt direktiivi 2002/58/EÜ artikli 15 lõige 1: kui selline piiramine on demokraatlikus ühiskonnas vajalik, otstarbekas ja proportsionaalne abinõu selleks, et kaitsta direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 lõikes 1 nimetatud riiklikku julgeolekut (st riigi julgeolekut), riigikaitset, avalikku korda, kriminaalkuritegude või elektroonilise sidesüsteemi volitamata kasutamise ennetamist, uurimist, avastamist ja kohtus menetlemist. Selleks võivad liikmesriigid muu hulgas võtta seadusandlikke meetmeid, millega nähakse ette andmete säilitamine piiratud aja jooksul käesolevas lõikes sätestatud põhjustel.

11

(12)  Vt nt Euroopa Kohtu otsus liidetud kohtuasjades C-92/09 ja C-93/09, Volker und Markus Schecke GbR (C-92/09), Hartmut Eifert (C-92/09) vs. Land Hessen, EKLis veel avaldamata, punkt 74.

12

vs.

(13)  Näiteks põhjenduses 44 on märgitud, et kauplemisteabehoidlate suhtes kohaldatakse rangeid andmete säilitamise ja andmehalduse nõudeid. Artiklis 66 on täpsustatud, et kauplemisteabehoidla „salvestab kohe artikli 6 kohase saadud teabe ja säilitab seda vähemalt kümme aastat pärast vastavate lepingute lõppemist. Ta rakendab kiiret ja tõhusat menetlust, et salvestada säilitatavates dokumentides tehtavad muudatused [sic]”. Peale selle on artiklis 67 sätestatud, et „kauplemisteabehoidla teeb vajaliku teabe kättesaadavaks” Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele ja mitmele teisele pädevale asutusele.

13

(14)  Väljend „andmed telefonisuhtluse ja andmeedastuse kohta” võib hõlmata mitmesugust teavet, sealhulgas teabevahetuse kestust, aega või mahtu, kasutatud protokolli, saatja või vastuvõtja lõppseadmete asukohta, võrku, milles side algas või lõppes, ühenduse algust, lõppu või kestust või isegi külastatud veebisaitide loetelu ning teabevahetuse sisu, kui selle kohta andmed säilitatakse. Sel määral, mil tegemist on tuvastatud või tuvastatavate füüsiliste isikutega, on kogu selline teave isikuandmed.

14

(15)  Vt direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punkt c ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punkt c. Samuti tuleb kaaluda, kas on võimalik kehtestada konkreetsed kaitsemeetmed, millega vältida tõeliselt eraviisilise kasutamisega seotud andmete kogumist ja töötlemist.

15

(16)  Artikli 56 lõike 1 punkt c, mille kohaselt võib komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse taotlusel kehtestada perioodilised karistusmaksed kauplemisteabehoidla töötajate või muude kauplemisteabehoidlaga seotud isikute suhtes, et sundida neid alluma uurimisele, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus on algatanud artikli 61 lõike 2 alusel, võib (ettekavatsematult) viidata vastupidisele.

16

(17)  Nagu märgitud, on eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis kehtestatud üldpõhimõte, mille kohaselt tuleb kustutada või muuta anonüümseks liiklusandmed, mida ei ole enam vaja side edastamiseks. Edaspidi võib töödelda üksnes selliseid andmeid, mis on vajalikud arvete ja sidumistasude jaoks, ning ainult selle ajavahemiku lõpuni, mille jooksul võib arve õiguspäraselt vaidlustada või seda sisse nõuda. Kõik erandid sellest põhimõttest peavad olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud, otstarbekad ja proportsionaalsed konkreetseteks avaliku korraga seotud eesmärkideks (st riikliku julgeoleku ehk riigi julgeoleku, riigikaitse, avaliku korra, kriminaalkuritegude või elektroonilise sidesüsteemi volitamata kasutamise ennetamise, uurimise, avastamise ja kohtus menetlemise tagamiseks).

17

(18)  Näiteks Itaalia põhiseadusega on nõutud kohtu korraldus või luba mis tahes sekkumiseks kirjavahetuse konfidentsiaalsusse, sealhulgas teabevahetuse sisu mitte paljastavate liiklusandmetega tutvumiseks.

18

(19)  Sarnane nõue on kehtestatud ka reitinguagentuuride ettepaneku muudetud versioonis, mida Euroopa Parlament hääletas 2010. aasta detsembris.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (ELT L 96, 12.4.2003, lk 16).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

22

(23)  Euroopa parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 1).

23

(24)  30. aprilli 2009. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta ning millega muudetakse direktiive 2004/39/EÜ ja 2009/.../EÜ, KOM(2009) 207.

24

(25)  2. juuni 2010. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, KOM(2010) 289.

25

(26)  15. septembri 2010. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta, KOM(2010) 482.

26

(27)  8. detsembri 2010. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta, KOM(2010) 726.

27

(28)  Vt nt joonealuses märkuses 20 nimetatud turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi artikli 12 lõige 2. Vt ka joonealuses märkuses 21 nimetatud finantsinstrumentide turgude direktiivi artikkel 50.

28

(29)  Näiteks reitinguagentuuride ettepaneku artikliga 37 lubatakse komisjonil muuta määruse lisasid, mis sisaldavad reitinguagentuuride suhtes kehtivate andmete säilitamise nõuete üksikasju; vt ka reitinguagentuuride ettepaneku põhjendus 10, kus osutatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse õigusele esitada ja ajakohastada mittesiduvaid suuniseid reitinguagentuuride määruse kohaldamisega seotud küsimustes.

29

(30)  Ettepaneku artikli 6 lõikega 4 delegeeritakse komisjonile volitused määrata kindlaks aruannete üksikasjad ja tüüp vastavalt tuletisinstrumentide klassidele ning täpsustatakse, et kõnealused aruanded sisaldavad vähemalt järgmist: a) lepingupooled ning lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste kandja, juhul kui need on erinevad, ja b) esitatakse lepingu põhijooned, sealhulgas tüüp, alusväärtus, tähtaeg ja teoreetiline väärtus.

30

(31)  Vt seletuskirja punkt 11. Artiklis 67 on seda konkreetsemalt selgitatud ja sätestatud, et kauplemisteabehoidla teeb vajaliku teabe kättesaadavaks mitmele üksusele, nimelt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele, pädevatele asutustele, kes teostavad järelevalvet nende ettevõtjate üle, kelle suhtes kehtib aruandluskohustus, pädevatele asutustele, kes teostavad järelevalvet kesksete vastaspoolte üle, ja Euroopa Keskpankade Süsteemi asjakohastele keskpankadele.

31

(32)  Vt nt Euroopa andmekaitseinspektori 6. jaanuari 2010. aasta arvamus nõukogu direktiivi ettepaneku kohta, mis käsitleb maksustamisalast halduskoostööd, (ELT C 101, 20.4.2010, lk 1).

32

(33)  Artikli 20 lõige 3 on sõnastatud järgmiselt: „Ilma et see piiraks kriminaalõigusega reguleeritud juhtumeid, võivad pädevad asutused, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus, organid või muud füüsilised või juriidilised isikud kui pädevad asutused, kes saavad käesoleva määruse kohaselt konfidentsiaalset teavet, kasutada seda üksnes oma kohustuste ja ülesannete täitmiseks; pädevate asutuste puhul tähendab see käesoleva määruse reguleerimisala eesmärki, muude asutuste, organite või füüsiliste või juriidiliste isikute puhul eesmärki, mille jaoks kõnealune teave neile esitati, ja/või haldus- või kohtumenetluse konteksti, mis on seotud just kõnealuste ülesannete täitmisega. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus, pädev asutus või muu asutus, organ või isik annab teavet edastades selleks nõusoleku, võib teabe saav asutus kasutada seda siiski muudel eesmärkidel.”

33

(34)  Sarnane täpsustus kehtestati reitinguagentuuride ettepaneku muudetud versioonis, mida Euroopa Parlament hääletas 2010. aasta detsembris.

34

(35)  Direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punkt b ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punkt b.

35

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 22.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/17

---

Komisjoni teatis määruse (EÜ) nr 620/2009 raames päritolusertifikaadi väljaandmiseks volitatud asutuse kohta

2011/C 216/05

Nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 617/2009, mis avaldati 15. juulil 2009. aastal Euroopa Liidu Teatajas L 182, avati kõrgekvaliteedilise veiseliha imporditariifikvoot.

Komisjoni 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 620/2009 artiklis 7 on täpsustatud, et kõnealuse kvoodi alusel imporditavate toodete vabasse ringlusse lubamiseks on vaja esitada autentsussertifikaat.

Kõnealuse määruse kohaseid autentsussertifikaate välja andma on volitatud järgmine asutus:

| Ministry of Agriculture and Forestry |
| --- |
| Pastoral House |
| 25 The Terrace |
| Wellington |
| NEW ZEALAND |

Ministry of Agriculture and Forestry

Pastoral House

25 The Terrace

Wellington

NEW ZEALAND

Postiaadress:

| Ministry of Agriculture and Forestry |
| --- |
| PO Box 2526 |
| Wellington 6140 |
| NEW ZEALAND |
| Tel +64 48940100 |
| Faks +64 48940720 |
| E-post: nzfsa.info@maf.govt.nz |
| Internet: http://www.maf.govt.nz |

Ministry of Agriculture and Forestry

PO Box 2526

Wellington 6140

NEW ZEALAND

Tel +64 48940100

Faks +64 48940720

E-post: nzfsa.info@maf.govt.nz

Internet: http://www.maf.govt.nz

---

| 22.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/18

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6151 – PetroChina/INEOS/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 216/06

13. mail 2011 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6151 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6151 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

| 22.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/19

---

ÜLDSUSE JUURDEPÄÄSU KORD EUROOPA PARLAMENDI DOKUMENTIDELE

Juhatuse otsus 28. november 2001 (1)
   (2)
   (3)
   (4)

2011/C 216/07

JUHATUS,

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 15 lõiget 3;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni dokumentidele ning eelkõige selle artikleid 11, 12 ja 18;

võttes arvesse kodukorra artikli 23 lõikeid 2 ja 12, artikli 103 lõiget 1 ja artiklit 104;

arvestades, et dokumentidele juurdepääsu üldpõhimõtted on sätestatud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikele 3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001;

arvestades, et vastavalt endise EÜ asutamislepingu artikli 255 lõikele 3 ja määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 18 lõikele 1 asus Euroopa Parlament oma 13. novembri 2001. aasta otsusega kodukorra sätteid kohandama;

arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 104 lõiked 2, 3 ja 4 kohustavad juhatust kinnitama dokumendiviidete registri loomise reeglid, määrama kindlaks sellele juurepääsu korra ning dokumentidele juurdepääsu taotluste käsitlemise eest vastutavad organid;

arvestades, et dokumentide väljastamise süsteemi puudutavad meetmed tuleb viia vastavusse määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 10 sätetega, täpsustamaks mahukate dokumentide väljastamisega kaasnevaid lisakulusid, mis tuleb sellisel juhul hüvitada dokumentide taotlejal;

arvestades, et Euroopa Parlamendi dokumendiregistrit puudutavad meetmed tuleks koondada ühte otsusesse, et need oleksid kodanike jaoks läbipaistvamad;

arvestades, et määrus (EÜ) nr 1049/2001 ei võimalda arvesse võtta taotleja seisundit ning selle määruse alusel vastu võetud otsustel on erga omnes mõju; samas on Euroopa Parlamendi liikmetel ja ELi institutsioonide töötajatel Euroopa Parlamendi kodukorras, finantsmääruses, määruses (EÜ) nr 45/2001 ja Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjades sätestatud dokumentidele eelisjuurdepääsuõigus, mida nad võivad kasutada määruse (EÜ) nr 1049/2001 asemel;

arvestades, et määrus (EÜ) nr 1049/2001 ja käesolev otsus ei reguleeri dokumentidele juurdepääsu ja dokumentide edastamist institutsioonide vahel, mida käsitletakse institutsioonidevahelistes kokkulepetes;

arvestades, et määrus (EÜ) nr 1049/2001 käsitleb juurdepääsu olemasolevatele dokumentidele ja teabenõudeid tuleb käsitleda muude sätete alusel;

arvestades, et juhatus võttis 8. märtsi 2010. aasta otsusega vastu uue nimekirja Euroopa Parlamendi dokumendiliikidest, millele on vahetu juurdepääs;

arvestades, et Euroopa Parlamendis ja tema veebisaidi arendamisel viimastel aastatel omandatud kogemusi arvesse võttes tuleks teha tehnilisi muudatusi,

OTSUSTAB JÄRGMIST:

I   OSA

ELEKTROONILINE VIITEREGISTER

Artikkel 1

Viiteregistri loomine

1.   Viiteregister luuakse Euroopa Parlamendi dokumentide jaoks.

2.   Viiteregistrisse kantakse Euroopa Parlamendi koostatud või saadud dokumendid (vastavalt järgmisele lõikele) alates määruse (EÜ) nr 1049/2001 jõustumise kuupäevast (5).

3.   Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 10 lõike 2 alusel ei ole vaja teha viiteregistris kättesaadavaks Euroopa Parlamendi saadud teiste institutsioonide dokumente, kui need on asjaomase institutsiooni elektroonilises registris juba hõlpsasti kättesaadavad. Viiteregister annab lingi dokumendi koostanud institutsiooni registrisse.

4.   Viiteregistrisse kantavad viited moodustavad „dokumendi isikutunnistuse”, mis lisaks määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 11 lõikes 2 nõutavatele andmetele sisaldavad võimaluse korral ka teavet dokumendi päritoluallika, olemasolevate keeleversioonide, staatuse, liigi ning säilitamiskoha kohta.

Artikkel 2

Eesmärgid

Elektroonilise viiteregistri ülesehitus peab võimaldama:

| — | dokumente kindlaks teha ühetaolise viidete süsteemi abil; |
| --- | --- |

—

dokumente kindlaks teha ühetaolise viidete süsteemi abil;

| — | vahetut elektroonilist juurdepääsu (sh õigusloomega seotud) dokumentidele; |
| --- | --- |

—

vahetut elektroonilist juurdepääsu (sh õigusloomega seotud) dokumentidele;

| — | saada teavet juhtudel, kui dokumentidele ei ole vahetut elektroonilist juurdepääsu vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklitele 4 ja 9. |
| --- | --- |

—

saada teavet juhtudel, kui dokumentidele ei ole vahetut elektroonilist juurdepääsu vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklitele 4 ja 9.

Artikkel 3

Tegevus

Üksuse „Läbipaistvus – üldsuse juurdepääs dokumentidele ja suhted huvirühmade esindajatega” (edaspidi pädev teenistus) ülesanneteks on:

| — | Euroopa Parlamendi koostatud või saadud dokumentide elektroonilises viiteregistris registreerimise kontrollimine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi koostatud või saadud dokumentide elektroonilises viiteregistris registreerimise kontrollimine;

| — | kirjalike või elektrooniliste juurdepääsutaotluste vastuvõtmine ja käsitlemine 15 tööpäeva jooksul, (tähtaega võidakse pikendada); |
| --- | --- |

—

kirjalike või elektrooniliste juurdepääsutaotluste vastuvõtmine ja käsitlemine 15 tööpäeva jooksul, (tähtaega võidakse pikendada);

| — | taotluse vastuvõtmise kohta kinnituse väljastamine; |
| --- | --- |

—

taotluse vastuvõtmise kohta kinnituse väljastamine;

| — | taotleja abistamine, et täpsustada taotluse sisu, ning taotlejaga kooskõlastamine väga pikkade või keerukate dokumentide taotlemise korral; |
| --- | --- |

—

taotleja abistamine, et täpsustada taotluse sisu, ning taotlejaga kooskõlastamine väga pikkade või keerukate dokumentide taotlemise korral;

| — | taotleja juurdepääsu hõlbustamine juba avaldatud dokumentidele; |
| --- | --- |

—

taotleja juurdepääsu hõlbustamine juba avaldatud dokumentidele;

| — | vastuse kooskõlastamine dokumendi koostanud või seda valdava teenistusega või pädeva isikuga, kui taotlus puudutab dokumenti, mida registris ei leidu või mille kohta kehtivad määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 4 ja 9 sätestatud piirangud; |
| --- | --- |

—

vastuse kooskõlastamine dokumendi koostanud või seda valdava teenistusega või pädeva isikuga, kui taotlus puudutab dokumenti, mida registris ei leidu või mille kohta kehtivad määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 4 ja 9 sätestatud piirangud;

| — | konsulteerimine kolmanda isikuga vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikele 4. |
| --- | --- |

—

konsulteerimine kolmanda isikuga vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikele 4.

Artikkel 4

Dokumentide kandmine elektroonilisse viiteregistrisse

1.   Viited dokumentidele kantakse viiteregistrisse vastavalt peasekretäri vastu võetud juhistele, millega tagatakse dokumentide võimalikult suur jälgitavus. Viiteregistri katvust suurendatakse järk-järgult. See on ära märgitud viiteregistri kodulehel veebisaidil EUROPARL.

2.   Kodukorra artikli 104 lõikes 2 kirjeldatud Euroopa Parlamendi dokumendid kantakse viiteregistrisse dokumendi autoriks oleva organi või talituse vastutusel.

3.   Õigusloome või parlamentaarse tegevuse käigus koostatud dokumendid kantakse viiteregistrisse niipea, kui need on esitatud või avalikustatud.

4.   Muud Euroopa Parlamendi peasekretariaadi haldusteenistuste pädevusse kuuluvad dokumendid kantakse viiteregistrisse niipea kui võimalik peasekretäri juhiste kohaselt.

5.   Viited määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 3 kohastele kolmandate isikute dokumentidele kantakse viiteregistrisse teenistuse poolt, kellele dokument on adresseeritud.

Artikkel 5

Vahetult kättesaadavad dokumendid

1.   Kõik Euroopa Parlamendi koostatud või saadud seadusandlikud dokumendid peavad olema kodanikele kättesaadavad elektrooniliselt, välja arvatud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 4 ja 9 sätestatud piirangute korral.

2.   Euroopa Parlament teeb kõik määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 12 kohased seadusandlikud dokumendid kättesaadavaks elektroonilises vormis kas viiteregistri kaudu või veebisaidil EUROPARL.

3.   Juhatus võtab vastu nimekirja dokumendiliikidest, millele on vahetu juurdepääs, ning see avaldatakse veebisaidil EUROPARL. Nimekiri ei piira juurdepääsuõigust dokumentidele, mis ei kuulu selles loetletud dokumendiliikide hulka ja mis tehakse kättesaadavaks kirjaliku taotluse alusel.

Artikkel 6

Taotluse alusel kättesaadavad dokumendid

1.   Kõik Euroopa Parlamendi loodud või saadud õigusloomega mitteseotud dokumendid tehakse võimaluse korral kodanikele vahetult kättesaadavaks viiteregistri kaudu, välja arvatud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 4 ja 9 sätestatud piirangute korral.

2.   Kui dokumendi kandmine viiteregistrisse ei võimalda vahetut juurdepääsu terviktekstile põhjusel, et dokument ei ole elektrooniliselt kättesaadav, või määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 4 ja 9 sätestatud erandite tõttu, saab dokumendile juurdepääsu taotleda kirjalikult, kasutades veebisaidil EUROPARL asuval viiteregistri kodulehel leiduvat elektroonilist vormi.

3.   Dokumendid, mis on Euroopa Parlamendis koostatud või saadud enne määruse (EÜ) nr 1049/2001 jõustumist ning mis seetõttu ei ole viiteregistris kättesaadavad, on juurdepääsetavad kirjaliku või elektroonilise taotluse alusel, välja arvatud eespool nimetatud määruse artiklites 4 ja 9 sätestatud juhtudel.

4.   Euroopa Parlament tagab kodanikele veebipõhise kasutajatoe seoses dokumentidele juurdepääsu taotluste esitamise korraga.

II   OSA

ESMANE TAOTLUS

Artikkel 7

Käesoleva korra alla kuuluvad taotlused

Käesolevat korda kohaldatakse kõikide Euroopa Parlamendi dokumentidele juurdepääsu taotluste suhtes, mis on esitatud viiteregistri veebisaidil asuvat vormi kasutades või otse määruses (EÜ) nr 1049/2001 määratletud juurdepääsuõigusele osutades. Seda korda ei kohaldata taotluste suhtes, mis põhinevad Euroopa Parlamendi kodukorras, finantsmääruses, määruses (EÜ) nr 45/2001 (isikuandmete kaitse kohta) ja Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjades sätestatud eelisjuurdepääsuõigusel.

Artikkel 8

Taotluse esitamine

1.   Euroopa Parlamendi dokumendile juurdepääsu taotluse võib esitada kirjalikult, faksi teel või elektrooniliselt ühes Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 342 loetletud keeltest.

2.   Elektroonilised taotlused esitatakse võimaluse korral alati viiteregistri veebisaidil asuvat elektroonilist vormi kasutades ning taotluse esitamist hõlbustava kasutajatoe abil.

3.   Taotlus peab olema sõnastatud võimalikult täpselt ning sisaldama soovitud dokumendi/dokumentide kindlakstegemist võimaldavaid üksikasju, samuti taotleja nime ja aadressi.

4.   Kui taotlus ei ole piisavalt täpne, palub Euroopa Parlament taotlejal seda määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 6 lõike 2 kohaselt täpsustada ning abistab teda selles.

Artikkel 9

Esmase taotluse käsitlemine

1.   Euroopa Parlamendi valduses olevale dokumendile juurdepääsuks esitatud taotlused edastatakse registreerimise päeval pädevale teenistusele, mis peab kinnitama taotluse kättesaamise, sellele vastama ning dokumendi ettenähtud ajaks väljastama.

2.   Kui taotlus puudutab Euroopa Parlamendis koostatud dokumenti, mille kohta kehtib määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 4 sätestatud erand, või kui taotletud dokument tuleb identifitseerida ja tema asukoht kindlaks teha, pöördub viiteregistri eest vastutav teenistus dokumendi autoriks oleva teenistuse või organi poole, kes annab tegevusjuhised viie tööpäeva jooksul.

Artikkel 10

Kolmandate isikutega konsulteerimine

1.   Kui taotlus puudutab kolmandate isikute dokumente, kontrollib pädev teenistus vajaduse korral dokumendi valdajaks oleva teenistusega kooskõlastades, kas on alust kohaldada määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 4 või 9 ette nähtud erandit.

2.   Kui kontrollimisel selgub, et dokumendile juurdepääsu andmisest tuleb keelduda mõne määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 4 sätestatud erandi alusel, saadetakse taotlejale eitav vastus ilma kolmandast isikust autoriga konsulteerimata.

3.   Pädev teenistus rahuldab taotluse kolmandast isikust autoriga konsulteerimata juhul, kui:

| — | taotletud dokument on juba autori poolt või määruse (EÜ) nr 1049/2001 või samalaadsete sätete alusel avaldatud; |
| --- | --- |

—

taotletud dokument on juba autori poolt või määruse (EÜ) nr 1049/2001 või samalaadsete sätete alusel avaldatud;

| — | on selge, et dokumendi sisu täielik või osaline avaldamine ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 4 ja 9 osutatud huve; |
| --- | --- |

—

on selge, et dokumendi sisu täielik või osaline avaldamine ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 4 ja 9 osutatud huve;

4.   Kõikidel muudel juhtudel konsulteeritakse kolmandate isikutega ja neile jäetakse viis tööpäeva aega vastamiseks, et teha kindlaks, kas antud dokumendi puhul tuleb kohaldada mõnda määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 4 või 9 sätestatud eranditest.

5.   Kui ettenähtud aja jooksul ei ole vastust esitatud või kui kolmandat isikut ei ole võimalik kätte saada või kindlaks teha, teeb Euroopa Parlament otsuse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 4 sätestatud erandeid käsitlevate eeskirjadega, võttes oma käsutuses oleva teabe alusel arvesse kolmanda isiku õigustatud huve.

Artikkel 11

Vastamise tähtaeg

1.   Juurdepääsu andmise korral annab pädev teenistus viieteist tööpäeva jooksul alates taotluse registreerimisest juurdepääsu taotletud dokumentidele.

2.   Kui Euroopa Parlament ei saa soovitud dokumentidele juurdepääsu võimaldada, teavitab ta taotlejat kirjalikult täieliku või osalise keeldumise põhjustest, informeerides taotlejat ka õigusest esitada kordustaotlus.

3.   Taotleja võib viieteist tööpäeva jooksul alates vastuse saamisest esitada kordustaotluse.

4.   Erandjuhtudel, kui taotlus käsitleb väga pikka dokumenti või väga suurt arvu dokumente, võib käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtaega viieteist tööpäeva võrra pikendada tingimusel, et taotlejat teavitatakse sellest ette ja esitatakse selle üksikasjalik põhjendus.

5.   Kui institutsioon ettenähtud tähtaja jooksul ei vasta, annab see taotlejale õiguse esitada kordustaotlus.

Artikkel 12

Pädevus

1.   Vastavalt kodukorra artikli 104 lõigetele 4 ja 6 käsitleb Euroopa Parlamendile esitatud esmaseid taotlusi peasekretär dokumentidele juurdepääsu taotluste käsitlemise järelevalve eest vastutava asepresidendi alluvuses.

2.   Positiivsed vastused esmastele taotlustele saadab taotlejale peasekretär või tema alluvusse kuuluv pädev teenistus.

3.   Esmase taotluse rahuldamisest keeldumise, mis peab olema nõuetekohaselt põhjendatud, otsustab pädeva teenistuse ettepanekul ja pärast dokumendi autoriga konsulteerimist peasekretär. Kõik keelduvad otsused saadetakse teavitamise eesmärgil vastutavale asepresidendile.

4.   Peasekretäril või pädeval teenistusel on igal ajal õigus juurdepääsutaotluse käsitlemise osas nõu pidada õigusteenistuse ja/või andmekaitseametnikuga.

III   OSA

KORDUSTAOTLUS

Artikkel 13

Taotluse esitamine

1.   Kordustaotlus tuleb esitada viieteist tööpäeva jooksul alates soovitud dokumendile juurdepääsust täieliku või osalise keeldumise kohta teate saamisest või kui esmasele taotlusele ettenähtud tähtaja jooksul ei ole vastatud.

2.   Kordustaotlus peab olema koostatud käesoleva otsuse artiklis 8 esmase taotluse kohta sätestatud ametlike nõuete kohaselt.

Artikkel 14

Taotluse käsitlemine ja konsulteerimine

1.   Kordustaotluste registreerimine ja võimalik konsulteerimine toimub käesoleva otsuse artiklites 9 ja 10 sätestatud korras.

2.   Euroopa Parlament annab viieteist tööpäeva jooksul alates taotluse registreerimisest juurdepääsu taotletud dokumendile või teavitab taotlejat kirjalikult või elektroonilisel teel täieliku või osalise keeldumise põhjustest.

3.   Erandjuhtudel, kui taotlus käsitleb väga pikka dokumenti või väga suurt arvu dokumente, võib eelmises lõikes sätestatud tähtaega viieteist tööpäeva võrra pikendada tingimusel, et taotlejat teavitatakse sellest ette ja esitatakse selle üksikasjalik põhjendus.

Artikkel 15

Pädevus

1.   Kordustaotlustele vastab Euroopa Parlamendi juhatus. Kordustaotluste üle teeb otsuse juhatuse nimel ja tema alluvuses dokumentidele juurdepääsu taotluste käsitlemise eest vastutav asepresident.

2.   Asepresident peab juhatust oma otsusest teavitama esimesel juhatuse koosolekul, mis järgneb otsusele ja taotleja teavitamisele. Kui asepresident peab vajalikuks, võib ta teatud aja jooksul juhatusega otsuse projekti üle nõu pidada, eriti juhtudel, kui vastusest tõstatuksid Euroopa Parlamendi läbipaistvuspoliitikaga seotud põhimõttelised küsimused. Taotlejale antavas vastuses peab asepresident lähtuma juhatuse otsusest.

3.   Asepresident ja juhatus teevad otsuse peasekretäri volitatud pädeva teenistuse esitatud ettepaneku põhjal. Pädev teenistus võib paluda arvamust õiguskaitseametnikult, kes esitab oma arvamuse kolme tööpäeva jooksul.

4.   Vastuse kavandi võib eelnevalt läbi vaadata õigusteenistus, kes esitab oma arvamuse kolme tööpäeva jooksul.

Artikkel 16

Edasikaebamine

1.   Kui Euroopa Parlament keeldub täielikult või osaliselt juurdepääsu lubamast, teavitab ta taotlejat tema käsutuses olevatest edasikaebamise võimalusest, milleks on kohtumenetluse algatamine institutsiooni vastu või kaebuse esitamine ombudsmanile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 263 ja 228.

2.   Ettenähtud tähtaja jooksul mittevastamine loetakse eitavaks vastuseks ja see annab taotlejale õiguse algatada kohtumenetlus või esitada kaebus eelmises lõikes nimetatud sätete alusel.

IV   OSA

TUNDLIKU SISUGA DOKUMENTIDE ELEKTROONILISSE VIITEREGISTRISSE KANDMINE JA KÄTTESAADAVUS

Artikkel 17

Tundliku sisuga dokumentide elektroonilisse viiteregistrisse kandmine

1.   Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 9 kohased tundliku sisuga dokumendid kantakse viiteregistrisse juhul, kui nende autor annab selleks nõusoleku. Euroopa Parlamendi töötajatel või organitel, kes saavad kolmandalt isikult tundliku sisuga dokumendi, tuleb täpsustada, millised viited võivad viiteregistris sisalduda. Selleks konsulteerivad kõnealused töötajad või organid dokumentidele juurdepääsu taotluste käsitlemise eest vastutava asepresidendi, peasekretäri ja vajaduse korral asjaomase parlamendikomisjoni esimehega.

2.   Kõik Euroopa Parlamendis koostatud dokumendid, mille sisu loetakse tundlikuks, kantakse viiteregistrisse üksnes dokumentidele juurdepääsu taotluste käsitlemise eest vastutava asepresidendi loal. Viidete koostamine niisuguse dokumendi kohta toimub samadel tingimustel, nagu on sätestatud eelmises lõikes.

Artikkel 18

Dokumendile juurdepääsu taotluse käsitlemine

Peasekretär edastab tundliku sisuga dokumendile juurdepääsu taotluse dokumentidele juurdepääsu taotluste käsitlemise eest vastutavale asepresidendile, kelle kohustus on vastata esmastele taotlusele. Kordustaotlusele vastamine on juhatuse ülesanne, kes võib delegeerida selle presidendile. Vastutav asepresident, juhatus ja president võivad konsulteerida peasekretäriga või vajaduse korral asjaomase parlamendikomisjoniga. Registreerimistingimused ja tähtajad on samad, nagu teiste juurdepääsutaotluste puhul.

Artikkel 19

Pädevus

Tundliku sisuga dokumentidele juurdepääsu taotluste käsitlemise ajal on tundliku sisuga dokumentidega tutvumise õigus Euroopa Parlamendi presidendil, dokumentidele juurdepääsu taotluste käsitlemise eest vastutaval asepresidendil, vahetult asjassepuutuva parlamendikomisjoni esimehel, peasekretäril ja pädeva teenistuse volitatud töötajatel, kui teiste institutsioonidega sõlmitud kokkulepped ei näe ette eripädevust.

Artikkel 20

Tundliku sisuga dokumentide kaitse

Tundliku sisuga dokumentide suhtes kehtivad ranged turvaeeskirjad, et tagada nende institutsioonisisene konfidentsiaalne käsitlemine. Seda silmas pidades võetakse käesolevas korras arvesse institutsioonidevahelisi kokkuleppeid.

V   OSA

JUURDEPÄÄS DOKUMENTIDELE

Artikkel 21

Vastamisega seotud kulud

1.   Lisaks määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 10 lõikele 1 võib juhul, kui taotletud dokumentide arv ületab 20 lehekülge, nõuda dokumendi taotlejalt tasu 0,10 eurot lehekülje kohta, millele lisanduvad kohaletoimetamiskulud. Muul infokandjal esitatava teabe eest nõutav tasu määratakse kindlaks igal üksikjuhul eraldi, kuid tasu ei tohi ületada mõistlikku summat.

2.   Käesolev otsus ei puuduta avaldatud dokumente, mille puhul kehtib vastav eraldi hinnasüsteem.

VI   OSA

RAKENDUSMEETMED

Artikkel 22

Rakendusmeetmed

Käesolev otsus kehtib määruse (EÜ) nr 1049/2001 ning Euroopa Parlamendi kodukorra sätteid arvestades ja neid piiramata.

Artikkel 23

Muutmine

Käesolev otsus vaadatakse uuesti läbi vähemalt iga kord, kui muudetakse määrust (EÜ) nr 1049/2001.

Artikkel 24

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval (6).

---

(1)  EÜT C 374, 29.12.2001, lk 1.

(2)  Juhatuse poolt kinnitatud 3. mail 2004.

(3)  Muudetud juhatuse 26. septembri 2005. aasta otsusega ja avaldatud ELT C 289, 22.11.2005, lk 6.

(4)  Muudetud juhatuse 22. juuni 2011. aasta otsusega ja avaldatud ELT C 216, 22.7.2011, lk 19.

(5)  Alates 3. detsembrist 2001.

(6)  29. detsembril 2001, 22. novembril 2005 ja 22. juulil 2011.

---

Euroopa Komisjon

| 22.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/25

---

Euro vahetuskurss (1)

21. juuli 2011

2011/C 216/08

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4222 |
| JPY | Jaapani jeen | 112,09 |
| DKK | Taani kroon | 7,4542 |
| GBP | Inglise nael | 0,87870 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1008 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1690 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,7750 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,411 |
| HUF | Ungari forint | 267,93 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7094 |
| PLN | Poola zlott | 3,9955 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2560 |
| TRY | Türgi liir | 2,3793 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3246 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3447 |
| HKD | Hongkongi dollar | 11,0832 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6579 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7237 |
| KRW | Korea won | 1 500,67 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,7335 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,1817 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4552 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 154,10 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2638 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,641 |
| RUB | Vene rubla | 39,7000 |
| THB | Tai baht | 42,538 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2188 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,5622 |
| INR | India ruupia | 63,2950 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4222

JPY

Jaapani jeen

112,09

DKK

Taani kroon

7,4542

GBP

Inglise nael

0,87870

SEK

Rootsi kroon

9,1008

CHF

Šveitsi frank

1,1690

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,7750

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,411

HUF

Ungari forint

267,93

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7094

PLN

Poola zlott

3,9955

RON

Rumeenia leu

4,2560

TRY

Türgi liir

2,3793

AUD

Austraalia dollar

1,3246

CAD

Kanada dollar

1,3447

HKD

Hongkongi dollar

11,0832

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6579

SGD

Singapuri dollar

1,7237

KRW

Korea won

1 500,67

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,7335

CNY

Hiina jüaan

9,1817

HRK

Horvaatia kuna

7,4552

IDR

Indoneesia ruupia

12 154,10

MYR

Malaisia ringit

4,2638

PHP

Filipiini peeso

60,641

RUB

Vene rubla

39,7000

THB

Tai baht

42,538

BRL

Brasiilia reaal

2,2188

MXN

Mehhiko peeso

16,5622

INR

India ruupia

63,2950

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 22.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/26

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (ELT C 247, 13.10.2006, lk 1; ELT C 153, 6.7.2007, lk 5; ELT C 192, 18.8.2007, lk 11; ELT C 271, 14.11.2007, lk 14; ELT C 57, 1.3.2008, lk 31; ELT C 134, 31.5.2008, lk 14; ELT C 207, 14.8.2008, lk 12; ELT C 331, 21.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 5; ELT C 64, 19.3.2009, lk 15; ELT C 198, 22.8.2009, lk 9; ELT C 239, 6.10.2009, lk 2; ELT C 298, 8.12.2009, lk 15; ELT C 308, 18.12.2009, lk 20; ELT C 35, 12.2.2010, lk 5; ELT C 82, 30.3.2010, lk 26; ELT C 103, 22.4.2010, lk 8; ELT C 108, 7.4.2011, lk 6; ELT C 157, 27.5.2011, lk 5; ELT C 201, 8.7.2011, lk 1) artikli 2 lõikes 15 osutatud elamislubade ajakohastatud loetelu

2011/C 216/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 15 osutatud elamislubade loetelu avaldamise aluseks on teave, mille liikmesriigid on edastanud komisjonile kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 34.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatule on kättesaadav ka kord kuus ajakohastatav versioon siseasjade peadirektoraadi veebisaidil.

ITAALIA

Euroopa Liidu Teatajas C 201, 8.7.2011 avaldatud loetelu muutmine

1.   Ühtse elamisloavormi kohaselt väljastatud elamisload

| — | Ajutise kehtivusajaga elamisluba – kehtivusaeg jääb vahemikku kolm kuud kuni kolm aastat. Neid väljastatakse järgmistel põhjustel:






  — | Affidamento (väljastatakse välismaalasest lapsele, kellel ajutiselt puudub sobiv perekeskkond) |
| --- | --- | --- |

—

Ajutise kehtivusajaga elamisluba – kehtivusaeg jääb vahemikku kolm kuud kuni kolm aastat. Neid väljastatakse järgmistel põhjustel:

—

Affidamento (väljastatakse välismaalasest lapsele, kellel ajutiselt puudub sobiv perekeskkond)

| — | Motivi umanitari (della durata superiore ai tre mesi) (humanitaarsed põhjused, kehtib rohkem kui kolm kuud) |
| --- | --- |

—

Motivi umanitari (della durata superiore ai tre mesi) (humanitaarsed põhjused, kehtib rohkem kui kolm kuud)

| — | Motivi religiosi (usulised põhjused) |
| --- | --- |

—

Motivi religiosi (usulised põhjused)

| — | Studio (õpingud) |
| --- | --- |

—

Studio (õpingud)

| — | Missione (väljastatakse välismaalastele, kes on sisenenud Itaaliasse lähetuse jaoks antud viisaga ajutise viibimise eesmärgil) |
| --- | --- |

—

Missione (väljastatakse välismaalastele, kes on sisenenud Itaaliasse lähetuse jaoks antud viisaga ajutise viibimise eesmärgil)

| — | Asilo politico (poliitiline varjupaik) |
| --- | --- |

—

Asilo politico (poliitiline varjupaik)

| — | Apolidia (kodakondsuseta isikutele) |
| --- | --- |

—

Apolidia (kodakondsuseta isikutele)

| — | Tirocinio formazione professionale (praktika) |
| --- | --- |

—

Tirocinio formazione professionale (praktika)

| — | Riacquisto cittadinanza italiana (väljastatakse välismaalasele, kes ootab Itaalia kodakondsuse andmist või tunnustamist) |
| --- | --- |

—

Riacquisto cittadinanza italiana (väljastatakse välismaalasele, kes ootab Itaalia kodakondsuse andmist või tunnustamist)

| — | Ricerca scientifica (teadusuuringuteks) |
| --- | --- |

—

Ricerca scientifica (teadusuuringuteks)

| — | Attesa occupazione (töölevõtmise ootamine) |
| --- | --- |

—

Attesa occupazione (töölevõtmise ootamine)

| — | Lavoro autonomo (füüsilisest isikust ettevõtjad) |
| --- | --- |

—

Lavoro autonomo (füüsilisest isikust ettevõtjad)

| — | Lavoro subordinato (tööhõive) |
| --- | --- |

—

Lavoro subordinato (tööhõive)

| — | Lavoro subordinato stagionale (hooajatöö) |
| --- | --- |

—

Lavoro subordinato stagionale (hooajatöö)

| — | Famiglia (pereliige) |
| --- | --- |

—

Famiglia (pereliige)

| — | Famiglia minore 14-18 (elamisluba 14–18-aastasele lapsele) |
| --- | --- |

—

Famiglia minore 14-18 (elamisluba 14–18-aastasele lapsele)

| — | Volontariato (vabatahtlik tegevus) |
| --- | --- |

—

Volontariato (vabatahtlik tegevus)

| — | Protezione sussidiaria (permesso di soggiorno rilasciato ai sensi del D.L. n. 251 del 19 novembre 2007 in recepimento della Direttiva n. 83/2004/CE) (täiendav kaitse, elamisluba väljastatakse vastavalt 19. novembri 2007. aasta dekreedile nr 251, millega võetakse üle direktiiv nr 83/2004/EÜ) |
| --- | --- |

—

Protezione sussidiaria (permesso di soggiorno rilasciato ai sensi del D.L. n. 251 del 19 novembre 2007 in recepimento della Direttiva n. 83/2004/CE) (täiendav kaitse, elamisluba väljastatakse vastavalt 19. novembri 2007. aasta dekreedile nr 251, millega võetakse üle direktiiv nr 83/2004/EÜ)

| — | Permesso di soggiorno CE per lungo soggiornanti con una validità permanente (alalise kehtivusega pikaajaline EÜ elamisluba) |
| --- | --- |

—

Permesso di soggiorno CE per lungo soggiornanti con una validità permanente (alalise kehtivusega pikaajaline EÜ elamisluba)

2.   Kõik muud kolmandate riikide kodanikele väljastatud dokumendid, mis vastavad elamisloale.

Paberil väljastatavad elamisload (siseriikliku õiguse alusel), nende kehtivusaeg võib ulatuda alates vähem kui kolmest kuust kuni ajani, mil elamisloa vajadus kaob.

| — | Carta di soggiorno con validità permanente e rilasciata prima dell'entrata in vigore del decreto legislativo 8 gennaio 2007, n. 3 che attua la direttiva 2003/109/CE per i soggiornanti di lungo periodo, equiparata dal decreto legislativo al permesso di soggiorno CE per i soggiornanti di lungo periodo (alalise kehtivusega elamisluba, mida väljastati enne 8. jaanuari 2007. aasta seadusandliku dekreedi nr 3 jõustumist, elamisluba on kooskõlas direktiiviga 2003/109/EÜ ning on seadusandliku dekreediga võrdsustatud pikaajalistele EÜ elanikele antava elamisloaga) |
| --- | --- |

—

Carta di soggiorno con validità permanente e rilasciata prima dell'entrata in vigore del decreto legislativo 8 gennaio 2007, n. 3 che attua la direttiva 2003/109/CE per i soggiornanti di lungo periodo, equiparata dal decreto legislativo al permesso di soggiorno CE per i soggiornanti di lungo periodo (alalise kehtivusega elamisluba, mida väljastati enne 8. jaanuari 2007. aasta seadusandliku dekreedi nr 3 jõustumist, elamisluba on kooskõlas direktiiviga 2003/109/EÜ ning on seadusandliku dekreediga võrdsustatud pikaajalistele EÜ elanikele antava elamisloaga)

| — | Carta di soggiorno per familiari di cittadini dell'UE che sono i cittadini di paesi terzi con validità fino a cinque anni (ELi kodanike kolmandate riikide kodanikest perekonnaliikmete elamiluba – kehtivusaeg kuni viis aastat) |
| --- | --- |

—

Carta di soggiorno per familiari di cittadini dell'UE che sono i cittadini di paesi terzi con validità fino a cinque anni (ELi kodanike kolmandate riikide kodanikest perekonnaliikmete elamiluba – kehtivusaeg kuni viis aastat)

| — | Carta d'identità M.A.E. (välisministeeriumi väljastatav isikutunnistus):






  — | Mod. 1 (blu) Corpo diplomatico accreditato e consorti titolari di passaporto diplomatico (Tüüp 1 (sinine). Diplomaatilise korpuse akrediteeritud liikmed ja nende abikaasad, kes omavad diplomaatilist passi) |
| --- | --- | --- |

—

Carta d'identità M.A.E. (välisministeeriumi väljastatav isikutunnistus):

—

Mod. 1 (blu) Corpo diplomatico accreditato e consorti titolari di passaporto diplomatico (Tüüp 1 (sinine). Diplomaatilise korpuse akrediteeritud liikmed ja nende abikaasad, kes omavad diplomaatilist passi)

| — | Mod. 2 (verde) Corpo consolare titolare di passaporto diplomatico (Tüüp 2 (roheline). Diplomaatilist passi omavad konsulaarkorpuse liikmed) |
| --- | --- |

—

Mod. 2 (verde) Corpo consolare titolare di passaporto diplomatico (Tüüp 2 (roheline). Diplomaatilist passi omavad konsulaarkorpuse liikmed)

| — | Mod. 3 (Orange) Funzionari II FAO titolari di passaporto diplomatico, di servizio o ordinario (Tüüp 3 (oranž). FAO II kategooria ametnikud, kellel on diplomaatiline, teenistus- või tavaline pass) |
| --- | --- |

—

Mod. 3 (Orange) Funzionari II FAO titolari di passaporto diplomatico, di servizio o ordinario (Tüüp 3 (oranž). FAO II kategooria ametnikud, kellel on diplomaatiline, teenistus- või tavaline pass)

| — | Mod. 4 (Orange) Impiegati tecnico-amministrativi presso Rappresentanze diplomatiche titolari di passaporto di servizio (Tüüp 4 (oranž). Diplomaatiliste esinduste tehnilised ja haldustöötajad, kellel on teenistuspass) |
| --- | --- |

—

Mod. 4 (Orange) Impiegati tecnico-amministrativi presso Rappresentanze diplomatiche titolari di passaporto di servizio (Tüüp 4 (oranž). Diplomaatiliste esinduste tehnilised ja haldustöötajad, kellel on teenistuspass)

| — | Mod. 5 (Orange) Impiegati consolari titolari di passaporto di servizio (Tüüp 5 (oranž). Konsulaarteenistujad, kes omavad teenistuspassi) |
| --- | --- |

—

Mod. 5 (Orange) Impiegati consolari titolari di passaporto di servizio (Tüüp 5 (oranž). Konsulaarteenistujad, kes omavad teenistuspassi)

| — | Mod. 7 (grigio) Personale di servizio presso Rappresentanze diplomatiche titolare di passaporto di servizio (Tüüp 7 (hall). Diplomaatiliste esinduste koduabilised, kes omavad teenistuspassi) |
| --- | --- |

—

Mod. 7 (grigio) Personale di servizio presso Rappresentanze diplomatiche titolare di passaporto di servizio (Tüüp 7 (hall). Diplomaatiliste esinduste koduabilised, kes omavad teenistuspassi)

| — | Mod. 8 (grigio) Personale di servizio presso Rappresentanze Consolari titolare di passaporto di servizio (Tüüp 8 (hall). Konsulaaresinduste töötajate koduabilised, kes omavad teenistuspassi) |
| --- | --- |

—

Mod. 8 (grigio) Personale di servizio presso Rappresentanze Consolari titolare di passaporto di servizio (Tüüp 8 (hall). Konsulaaresinduste töötajate koduabilised, kes omavad teenistuspassi)

| — | Mod. 11 (beige) Funzionari delle Organizzazioni internazionali, Consoli Onorari, impiegati locali, personale di servizio assunto all'estero e venuto al seguito, familiari Corpo Diplomatico e Organizzazioni Internazionali titolari di passaporto ordinario (Tüüp 11 (beež). Rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikud, aukonsulid, kohalikud töötajad, välisriigis värvatud koduabilised, kes on tulnud oma tööandjaga kaasa, diplomaatilise korpuse ja rahvusvaheliste organisatsioonide liikmete perekonnaliikmed, kes omavad tavalist passi) |
| --- | --- |

—

Mod. 11 (beige) Funzionari delle Organizzazioni internazionali, Consoli Onorari, impiegati locali, personale di servizio assunto all'estero e venuto al seguito, familiari Corpo Diplomatico e Organizzazioni Internazionali titolari di passaporto ordinario (Tüüp 11 (beež). Rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikud, aukonsulid, kohalikud töötajad, välisriigis värvatud koduabilised, kes on tulnud oma tööandjaga kaasa, diplomaatilise korpuse ja rahvusvaheliste organisatsioonide liikmete perekonnaliikmed, kes omavad tavalist passi)

NB! Tüüpe 6 (oranž) ja 9 (roheline), mida antakse vastavalt rahvusvaheliste organisatsioonide töötajatele, kellel puudub immuniteet, ja välisriigi aukonsulitele, enam ei väljastata ning need on asendatud tüübiga 11. Samas kehtivad need dokumendid neile märgitud kehtivusaja lõpuni.

Isikutunnistuste tagaküljele lisatakse järgmine tekst: käesolev isikutunnistus vabastab selle omaniku riigis viibimise loa nõudest ja koos kehtiva reisidokumendiga annab omanikule õiguse siseneda mis tahes Schengeni riiki.

| — | Euroopa Liidus kooliekskursioonil osalevate isikute nimekiri. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidus kooliekskursioonil osalevate isikute nimekiri.

---

| 22.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/29

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

2011/C 216/10

Abi nr: SA.33161 (11/XA)

Liikmesriik: Madalmaad

Piirkond: Noord-Brabant

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi:

Subsidieverlening project „Fosfaat, natuur en landbouw”

Õiguslik alus:

| — | Algemene wet bestuursrecht |
| --- | --- |

—

Algemene wet bestuursrecht

| — | Subsidieverordening inrichting landelijk gebied 2007 (provincie Noord-Brabant) |
| --- | --- |

—

Subsidieverordening inrichting landelijk gebied 2007 (provincie Noord-Brabant)

| — | Tijdelijke subsidieregeling inrichting landelijk gebied |
| --- | --- |

—

Tijdelijke subsidieregeling inrichting landelijk gebied

| — | Beschikking betreffende de toekenning van een subsidie voor het project „Fosfaat, natuur en landbouw” |
| --- | --- |

—

Beschikking betreffende de toekenning van een subsidie voor het project „Fosfaat, natuur en landbouw”

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma: 0,09 EUR (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100 %

Rakendamise kuupäev: —

Abikava või üksiktoetuse kestus: kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: Tehniline abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Loomakasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Provincie Noord-Brabant |
| --- |
| Brabantlaan 1 |
| Postbus 90151 |
| 5200 MC 's-Hertogenbosch |
| NEDERLAND |

Provincie Noord-Brabant

Brabantlaan 1

Postbus 90151

5200 MC 's-Hertogenbosch

NEDERLAND

| Waterschap De Dommel |
| --- |
| Bosscheweg 56 |
| Postbus 10001 |
| 5280 DA Boxtel |
| NEDERLAND |

Waterschap De Dommel

Bosscheweg 56

Postbus 10001

5280 DA Boxtel

NEDERLAND

Veebileht: http://www.brabant.nl/politiek-en-bestuur/gedeputeerde-staten/bestuursinformatie/bekendmakingen/water/bekendmaking-subsidieverlening-zlto-de-hilver.aspx

Muu teave: —

Abi nr: SA.33263 (11/XA)

Liikmesriik: Itaalia

Piirkond: Lazio

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Intervento contributivo regionale riferito a estirpazioni o capitozzature di piante di actinidia colpite da cancro batterico causato da «Pseudomonas syringae pv. actinidiae».

Õiguslik alus: L.R. 16 marzo 2011, n. 2 «Misure di intervento a favore delle piccole e medie imprese agricole per la prevenzione ed eradicazione di fitopatie e infestazioni parassitarie».

DGR del 24 giugno 2011 n. 301, «L.R. 16 marzo 2011, n. 2 “Misure di intervento a favore delle piccole e medie imprese agricole per la prevenzione ed eradicazione di fitopatie e infestazioni parassitarie.” Programma regionale di intervento contributivo riferito a estirpazioni o capitozzature di piante di actinidia ...»

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: 1 EUR (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100 %

Rakendamise kuupäev: —

Abikava või üksiktoetuse kestus: 21. juulist 2011–30. juunini 2013

Abi eesmärk: Taimehaigused – kahjurite järsk levik (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 10)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Regione Lazio |
| --- |
| Dipartimento Istituzionale e Territorio |
| Direzione regionale Agricoltura |
| Via C. Colombo 212 |
| 00147 Roma RM |
| ITALIA |

Regione Lazio

Dipartimento Istituzionale e Territorio

Direzione regionale Agricoltura

Via C. Colombo 212

00147 Roma RM

ITALIA

Veebileht: http://www.agricoltura.regione.lazio.it

Muu teave: —

---

| 22.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/31

---

Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 216/11

| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| --- | --- |
| Lennuliin | Le Havre–Lyon (Saint-Exupéry) |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev | Järgmisel päeval pärast käesoleva teatise avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Arrêté du 14 juin 2011 modifiant l’arrêté du 4 juin 2009 relatif à l’imposition d’obligations de service public sur les services aériens réguliers entre Le Havre et Lyon (Saint-Exupéry) (14. juuni 2011. aasta määrus, millega muudetakse 4. juuni 2009. aasta määrust, millega kehtestatakse avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel Le Havre'i ja Lyoni (Saint-Exupéry) vahel)
  NOR: DEVA1115672A
  http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do
  Täiendav teave:





  Direction générale de l’aviation civile |
| DTA/SDT/T2 |
| 50 rue Henry Farman |
| 75720 Paris Cedex 15 |
| FRANCE |
| Tel +33 158094321 |
| E-post: osp-compagnies.dta@aviation-civile.gouv.fr |

Liikmesriik

Prantsusmaa

Lennuliin

Le Havre–Lyon (Saint-Exupéry)

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev

Järgmisel päeval pärast käesoleva teatise avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Arrêté du 14 juin 2011 modifiant l’arrêté du 4 juin 2009 relatif à l’imposition d’obligations de service public sur les services aériens réguliers entre Le Havre et Lyon (Saint-Exupéry) (14. juuni 2011. aasta määrus, millega muudetakse 4. juuni 2009. aasta määrust, millega kehtestatakse avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel Le Havre'i ja Lyoni (Saint-Exupéry) vahel)

NOR: DEVA1115672A

http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do

Täiendav teave:

Direction générale de l’aviation civile

DTA/SDT/T2

50 rue Henry Farman

75720 Paris Cedex 15

FRANCE

Tel +33 158094321

E-post: osp-compagnies.dta@aviation-civile.gouv.fr

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 22.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/32

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products)

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 216/12

| 1. | 14. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Ashland Inc. (edaspidi „Ashland”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja International Specialty Products Inc (edaspidi „ISP”, Ameerika Ühendriigid) üle väärtpaberite ostu teel. |
| --- | --- |

1.

14. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Ashland Inc. (edaspidi „Ashland”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja International Specialty Products Inc (edaspidi „ISP”, Ameerika Ühendriigid) üle väärtpaberite ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Ashland: polümeersete komposiitide, liimide, tootmis- ja reovee käitlemisvahendite, tsellulooseetrite, määrdeainete ja mootorsõidukite juures kasutatavate kemikaalide tootmine ja tarnimine; ning; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Ashland: polümeersete komposiitide, liimide, tootmis- ja reovee käitlemisvahendite, tsellulooseetrite, määrdeainete ja mootorsõidukite juures kasutatavate kemikaalide tootmine ja tarnimine; ning;

| — | ISP: erikemikaalide tootmine ja tarnimine tarbija- ja tööstusturule, sealhulgas ihuhooldustooted, farmaatsiatooted ja toitained, joogid, koduhooldustooted, pinnakatted ja liimid, energia, põllumajandus, plastid ja rehvid. |
| --- | --- |

—

ISP: erikemikaalide tootmine ja tarnimine tarbija- ja tööstusturule, sealhulgas ihuhooldustooted, farmaatsiatooted ja toitained, joogid, koduhooldustooted, pinnakatted ja liimid, energia, põllumajandus, plastid ja rehvid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

| 22.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/33

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 216/13

| 1. | 15. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Apollo Management L.P. tütarettevõtja Apollo Management VII L.P. (koos „Apollo”, Ameerika Ühendriigid) hallatav investeerimisfond AIF VII Euro Holdings, L.P. („AIF VII”) omandab aktsiate või osade ostu teel täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Ascometal SA (Prantsusmaa) üle, kes on ettevõtja OAO Severstal osana tegutseva ettevõtja Lucchini SpA kaudne sidusettevõtja. |
| --- | --- |

1.

15. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Apollo Management L.P. tütarettevõtja Apollo Management VII L.P. (koos „Apollo”, Ameerika Ühendriigid) hallatav investeerimisfond AIF VII Euro Holdings, L.P. („AIF VII”) omandab aktsiate või osade ostu teel täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Ascometal SA (Prantsusmaa) üle, kes on ettevõtja OAO Severstal osana tegutseva ettevõtja Lucchini SpA kaudne sidusettevõtja.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Apollo: investeerimine mitmesugustesse ettevõtetesse (näiteks keemia-, matkelaevandus, logistika-, paberi-, pakkematerjali- ja kinnisvaravahenduse ettevõtted) kogu maailmas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Apollo: investeerimine mitmesugustesse ettevõtetesse (näiteks keemia-, matkelaevandus, logistika-, paberi-, pakkematerjali- ja kinnisvaravahenduse ettevõtted) kogu maailmas;

| — | Ascometal: sulami ja muu kui sulami puhtusklassi terasest pikad eritooted (pooltooted, kuum-ja külmvaltstooted). |
| --- | --- |

—

Ascometal: sulami ja muu kui sulami puhtusklassi terasest pikad eritooted (pooltooted, kuum-ja külmvaltstooted).

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---