# Uradni list C 216/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.216.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 216 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5422. julij 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.216.slv

Uradni list

Evropske unije

C 216

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5422. julij 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2011/C 216/01 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2011 | 1 |
| 2011/C 216/02 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Finske za obdobje 2011–2014 | 3 |
| 2011/C 216/03 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnega programu Romunije za obdobje 2011–2014 | 6 |
| | MNENJA |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2011/C 216/04 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov | 9 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2011/C 216/01

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2011

1

2011/C 216/02

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Finske za obdobje 2011–2014

3

2011/C 216/03

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnega programu Romunije za obdobje 2011–2014

6

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2011/C 216/04

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

9

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 216/05 | Sporočilo Komisije o organu, pristojnem za izdajo potrdil o pristnosti v okviru Uredbe (ES) št. 620/2009 | 17 |
| 2011/C 216/06 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6151 – PetroChina/INEOS/JV) (
  1
  ) | 18 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 216/05

Sporočilo Komisije o organu, pristojnem za izdajo potrdil o pristnosti v okviru Uredbe (ES) št. 620/2009

17

2011/C 216/06

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6151 – PetroChina/INEOS/JV) (
  1
  )

1

18

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| 2011/C 216/07 | Pravilnik o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega Parlamenta – Sklep Predsedstva z dne 28. novembra 2001 | 19 |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 216/08 | Menjalni tečaji eura | 25 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2011/C 216/09 | Posodobitev seznama dovoljenj za prebivanje iz člena 2(15) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 247, 13.10.2006, str. 1; UL C 153, 6.7.2007, str. 5; UL C 192, 18.8.2007, str. 11; UL C 271, 14.11.2007, str. 14; UL C 57, 1.3.2008, str. 31; UL C 134, 31.5.2008, str. 14; UL C 207, 14.8.2008, str. 12; UL C 331, 21.12.2008, str. 13; UL C 3, 8.1.2009, str. 5; UL C 64, 19.3.2009, str. 15; UL C 198, 22.8.2009, str. 9; UL C 239, 6.10.2009, str. 2; UL C 298, 8.12.2009, str. 15; UL C 308, 18.12.2009, str. 20; UL C 35, 12.2.2010, str. 5; UL C 82, 30.3.2010, str. 26; UL C 103, 22.4.2010, str. 8; UL C 108, 7.4.2011, str. 6; UL C 157, 27.5.2011, str. 5; UL C 201, 8.7.2011, str. 1) | 26 |
| 2011/C 216/10 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 29 |
| 2011/C 216/11 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  ) | 31 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

2011/C 216/07

Pravilnik o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega Parlamenta – Sklep Predsedstva z dne 28. novembra 2001

19

Evropska komisija

2011/C 216/08

Menjalni tečaji eura

25

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2011/C 216/09

Posodobitev seznama dovoljenj za prebivanje iz člena 2(15) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 247, 13.10.2006, str. 1; UL C 153, 6.7.2007, str. 5; UL C 192, 18.8.2007, str. 11; UL C 271, 14.11.2007, str. 14; UL C 57, 1.3.2008, str. 31; UL C 134, 31.5.2008, str. 14; UL C 207, 14.8.2008, str. 12; UL C 331, 21.12.2008, str. 13; UL C 3, 8.1.2009, str. 5; UL C 64, 19.3.2009, str. 15; UL C 198, 22.8.2009, str. 9; UL C 239, 6.10.2009, str. 2; UL C 298, 8.12.2009, str. 15; UL C 308, 18.12.2009, str. 20; UL C 35, 12.2.2010, str. 5; UL C 82, 30.3.2010, str. 26; UL C 103, 22.4.2010, str. 8; UL C 108, 7.4.2011, str. 6; UL C 157, 27.5.2011, str. 5; UL C 201, 8.7.2011, str. 1)

26

2011/C 216/10

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

29

2011/C 216/11

Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  )

1

31

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 216/12 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products) (
  1
  ) | 32 |
| 2011/C 216/13 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 33 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2011/C 216/12

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products) (
  1
  )

1

32

2011/C 216/13

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2011

v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2011

2011/C 216/01

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

| (2) | Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (1), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, da integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (1), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, da integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

| (3) | Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

| (4) | Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnost z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe in jih vključijo v programe za stabilnost oziroma konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnost z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe in jih vključijo v programe za stabilnost oziroma konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (5) | Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, da pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. Posebne zaveze in ukrepi za leto 2011 v portugalskem nacionalnem programu reform niso izrecno določeni, vendar se pričakuje, da bodo predloženi Evropskemu svetu. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, da pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. Posebne zaveze in ukrepi za leto 2011 v portugalskem nacionalnem programu reform niso izrecno določeni, vendar se pričakuje, da bodo predloženi Evropskemu svetu.

| (6) | Portugalska vlada je 23. marca 2011 nacionalnemu parlamentu predložila program za stabilnost za obdobje 2011–2014, ta pa ga je zavrnil. Portugalska vlada je 19. aprila 2011 predložila nacionalni program reform. Predlagani makroekonomski in fiskalni scenariji ter priporočila za politiko so bili prevzeti v memorandumu o soglasju, ki je bil podpisan 17. maja 2011. |
| --- | --- |

(6)

Portugalska vlada je 23. marca 2011 nacionalnemu parlamentu predložila program za stabilnost za obdobje 2011–2014, ta pa ga je zavrnil. Portugalska vlada je 19. aprila 2011 predložila nacionalni program reform. Predlagani makroekonomski in fiskalni scenariji ter priporočila za politiko so bili prevzeti v memorandumu o soglasju, ki je bil podpisan 17. maja 2011.

| (7) | Svet je 17. maja 2011 sprejel Izvedbeni sklep 2011/344/EU, s katerim je v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (2) Portugalski zagotovil srednjeročno finančno pomoč za triletno obdobje, torej od leta 2011 do leta 2014. Priloženi memorandum o soglasju, ki je bil podpisan isti dan, ter poznejša dopolnila določajo pogoje ekonomske politike, na podlagi katerih se izplača finančna pomoč. |
| --- | --- |

(7)

Svet je 17. maja 2011 sprejel Izvedbeni sklep 2011/344/EU, s katerim je v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (2) Portugalski zagotovil srednjeročno finančno pomoč za triletno obdobje, torej od leta 2011 do leta 2014. Priloženi memorandum o soglasju, ki je bil podpisan isti dan, ter poznejša dopolnila določajo pogoje ekonomske politike, na podlagi katerih se izplača finančna pomoč.

| (8) | BDP Portugalske je leta 2010 rasel po stopnji 1,3 %. Ob močni rasti izvoza gre to pozitivno rast pripisati tudi izjemnim dejavnikom, ki so spodbudili zasebno potrošnjo. Gibanja cen in stroškov jasno niso bila zadostna, da bi se konkurenčnost povečevala na dovolj hitri stopnji, da bi lahko izravnala svoj primanjkljaj tekočega računa, ki je leta 2010 znašal 10 % BDP. Šibkost celotnega gospodarstva in nagla rast brezposelnosti (11,2 % ob koncu leta 2010), sta povzročila velik javni primanjkljaj, ki je glede na leto 2008, ko je znašal 3,5 % BDP, v letu 2009 presegel 10 % ter leta 2010 9 % BDP. Neugodni razvoj dogodkov na področju javnih financ v povezavi s slabimi obeti glede gospodarske rasti so nedavno povzročili znižanje zaupanja glede ter povečane pritiske na trgih državnih obveznic, kar je povečalo zaskrbljenost glede vzdržnosti javnih financ Portugalske. Zaradi vedno nižjih ocen bonitetnih agencij portugalskim obveznicam se država ni mogla več refinancirati z obrestmi, ki bi bile združljive z dolgoročno fiskalno vzdržnostjo. Obenem je trg bančnemu sektorju, ki je močno odvisen od zunanjega financiranja, zlasti v euroobmočju, zagotavljal vedno manj sredstev. |
| --- | --- |

(8)

BDP Portugalske je leta 2010 rasel po stopnji 1,3 %. Ob močni rasti izvoza gre to pozitivno rast pripisati tudi izjemnim dejavnikom, ki so spodbudili zasebno potrošnjo. Gibanja cen in stroškov jasno niso bila zadostna, da bi se konkurenčnost povečevala na dovolj hitri stopnji, da bi lahko izravnala svoj primanjkljaj tekočega računa, ki je leta 2010 znašal 10 % BDP. Šibkost celotnega gospodarstva in nagla rast brezposelnosti (11,2 % ob koncu leta 2010), sta povzročila velik javni primanjkljaj, ki je glede na leto 2008, ko je znašal 3,5 % BDP, v letu 2009 presegel 10 % ter leta 2010 9 % BDP. Neugodni razvoj dogodkov na področju javnih financ v povezavi s slabimi obeti glede gospodarske rasti so nedavno povzročili znižanje zaupanja glede ter povečane pritiske na trgih državnih obveznic, kar je povečalo zaskrbljenost glede vzdržnosti javnih financ Portugalske. Zaradi vedno nižjih ocen bonitetnih agencij portugalskim obveznicam se država ni mogla več refinancirati z obrestmi, ki bi bile združljive z dolgoročno fiskalno vzdržnostjo. Obenem je trg bančnemu sektorju, ki je močno odvisen od zunanjega financiranja, zlasti v euroobmočju, zagotavljal vedno manj sredstev.

| (9) | Portugalska se je zavezala, da bo izvajala program gospodarskega in finančnega prilagajanja z namenom ponovno vzpostaviti zaupanje v njen državni dolg in bančni sektor ter spodbuditi rast in zaposlovanje. Program določa izčrpne ukrepe na treh področjih: (i) strategijo za kredibilno in uravnoteženo fiskalno konsolidacijo, podprto s strukturnimi fiskalnimi ukrepi in boljšim fiskalnim nadzorom; (ii) temeljite strukturne reforme s takojšnimi učinki, vključno na trgu dela in proizvodnem trgu; ter (iii) prizadevanje za zaščito finančnega sektorja pred neurejenim zmanjšanjem finančnega vzvoda prek tržnih mehanizmov, podprtih s kreditnimi linijami. |
| --- | --- |

(9)

Portugalska se je zavezala, da bo izvajala program gospodarskega in finančnega prilagajanja z namenom ponovno vzpostaviti zaupanje v njen državni dolg in bančni sektor ter spodbuditi rast in zaposlovanje. Program določa izčrpne ukrepe na treh področjih: (i) strategijo za kredibilno in uravnoteženo fiskalno konsolidacijo, podprto s strukturnimi fiskalnimi ukrepi in boljšim fiskalnim nadzorom; (ii) temeljite strukturne reforme s takojšnimi učinki, vključno na trgu dela in proizvodnem trgu; ter (iii) prizadevanje za zaščito finančnega sektorja pred neurejenim zmanjšanjem finančnega vzvoda prek tržnih mehanizmov, podprtih s kreditnimi linijami.

| (10) | Komisija je ocenila nacionalni program reform. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje EU z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le njegovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Portugalskem, ampak tudi njegovo skladnost s pravili in smernicami EU. Komisija ob tem poudarja, da je treba za dosego skladnosti z Izvedbenim sklepom 2011/344/EU nujno izvesti načrtovane ukrepe – |
| --- | --- |

(10)

Komisija je ocenila nacionalni program reform. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje EU z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le njegovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Portugalskem, ampak tudi njegovo skladnost s pravili in smernicami EU. Komisija ob tem poudarja, da je treba za dosego skladnosti z Izvedbenim sklepom 2011/344/EU nujno izvesti načrtovane ukrepe –

PRIPOROČA, da Portugalska:

izvede ukrepe iz Izvedbenega sklepa 2011/344/EU, ki so podrobneje določeni v memorandumu o soglasju z dne 17. maja 2011 in njegovih poznejših dopolnilih.

V Bruslju, 12. julija 2011

Za Svet

Predsednik

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  Za leto 2011 ohranjene s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

1

(2)  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

2

---

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/3

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2011

v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Finske za obdobje 2011–2014

2011/C 216/02

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

| (2) | Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

| (3) | Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

| (4) | Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostnem obravnavanju ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostnem obravnavanju ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (5) | Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (6) | Finska je 6. aprila 2011 predložila leta 2011 posodobljeno različico programa za stabilnost za obdobje 2011–2014 in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. |
| --- | --- |

(6)

Finska je 6. aprila 2011 predložila leta 2011 posodobljeno različico programa za stabilnost za obdobje 2011–2014 in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

| (7) | V času svetovne gospodarske krize je Finska doživela zelo strm padec BDP, saj je bilo finsko gospodarstvo tradicionalno odvisno od uspešnosti njene glavne industrije pri izvozu. V letu 2009 se je BDP zmanjšal za 8,2 % zaradi izjemno velikega zmanjšanja izvoza (20 % zmanjšanje obsega) in s tem povezanih učinkov zmanjšanega zaupanja na naložbe. Stopnja brezposelnosti se je povečala za približno 2 odstotni točki in se je s 6,4 % delovne sile v letu 2008 povečala na 8,3 % v letu 2010. Oživljanje gospodarstva je bilo močno, pri čemerse je BDP v letu 2010 povečal za 3,1 %, na kar sta vplivala tako domače povpraševanje kot tudi ponovna rast izvoza. Cene nepremičnin in obseg stanovanjske gradnje sta se po kratkotrajnem zmanjšanju leta 2009 hitro ponovno povzpela na ravni pred krizo, kar je povzročilo nekaj zaskrbljenosti glede prekomernega širjenja trga nepremičnin. Finska je iz gospodarske krize izšla s splošnim javnofinančnim primanjkljajem v višini 2,5 % BDP v letu 2010 in dolgom v višini 48,5 % BDP. |
| --- | --- |

(7)

V času svetovne gospodarske krize je Finska doživela zelo strm padec BDP, saj je bilo finsko gospodarstvo tradicionalno odvisno od uspešnosti njene glavne industrije pri izvozu. V letu 2009 se je BDP zmanjšal za 8,2 % zaradi izjemno velikega zmanjšanja izvoza (20 % zmanjšanje obsega) in s tem povezanih učinkov zmanjšanega zaupanja na naložbe. Stopnja brezposelnosti se je povečala za približno 2 odstotni točki in se je s 6,4 % delovne sile v letu 2008 povečala na 8,3 % v letu 2010. Oživljanje gospodarstva je bilo močno, pri čemerse je BDP v letu 2010 povečal za 3,1 %, na kar sta vplivala tako domače povpraševanje kot tudi ponovna rast izvoza. Cene nepremičnin in obseg stanovanjske gradnje sta se po kratkotrajnem zmanjšanju leta 2009 hitro ponovno povzpela na ravni pred krizo, kar je povzročilo nekaj zaskrbljenosti glede prekomernega širjenja trga nepremičnin. Finska je iz gospodarske krize izšla s splošnim javnofinančnim primanjkljajem v višini 2,5 % BDP v letu 2010 in dolgom v višini 48,5 % BDP.

| (8) | Na podlagi ocene posodobljenega programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 je Svet mnenja, da je makroekonomski scenarij, na katerem temelji program za stabilnost, za leti 2011–2012, verjeten, vendar pa po tem nekoliko preveč optimističen. Za leti 2011–2012 je makroekonomski scenarij v skladu s spomladansko napovedjo služb Komisije. Za leta 2013–2015 je v programu za stabilnost napovedana rast v višini približno 2 % BDP, ki je nekoliko nad oceno potencialne rasti v višini 1,5 % in bi tako lahko bila izpostavljena tveganjem, da se poslabša. Cilj proračunske strategije je zmanjšati primanjkljaj na 0,9 % BDP v letu 2011 in na 0,7 % v letu 2012 kot odziv na ciklično izboljšanje gospodarstva in nekatere konsolidacijske ukrepe, ki jih je sprejela že prejšnja vlada. Vendar v posodobljeni različici programa za stabilnost ni načrta za kakršno koli nadaljnjo fiskalno konsolidacijo po letih 2013–2015. Tveganja za proračunske cilje se zdijo uravnotežena. Najpomembnejši dejavnik tveganja je posledica svetovnega makroekonomskega okolja, ki je vedno močno vplivalo na od izvoza odvisno finsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi ocene posodobljenega programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 je Svet mnenja, da je makroekonomski scenarij, na katerem temelji program za stabilnost, za leti 2011–2012, verjeten, vendar pa po tem nekoliko preveč optimističen. Za leti 2011–2012 je makroekonomski scenarij v skladu s spomladansko napovedjo služb Komisije. Za leta 2013–2015 je v programu za stabilnost napovedana rast v višini približno 2 % BDP, ki je nekoliko nad oceno potencialne rasti v višini 1,5 % in bi tako lahko bila izpostavljena tveganjem, da se poslabša. Cilj proračunske strategije je zmanjšati primanjkljaj na 0,9 % BDP v letu 2011 in na 0,7 % v letu 2012 kot odziv na ciklično izboljšanje gospodarstva in nekatere konsolidacijske ukrepe, ki jih je sprejela že prejšnja vlada. Vendar v posodobljeni različici programa za stabilnost ni načrta za kakršno koli nadaljnjo fiskalno konsolidacijo po letih 2013–2015. Tveganja za proračunske cilje se zdijo uravnotežena. Najpomembnejši dejavnik tveganja je posledica svetovnega makroekonomskega okolja, ki je vedno močno vplivalo na od izvoza odvisno finsko gospodarstvo.

| (9) | Zadnja posodobljena različica programa za stabilnost ne predvideva uporabe izboljšanih napovedi glede gospodarskih razmer za srednjeročno konsolidacijo proračuna. Medtem ko naj bi bil srednjeročni cilj, ki so ga finski organi določili kot strukturni presežek v višini 0,5 % BDP, dosežen v letu 2011, naj bi se strukturni saldo v naslednjih letih ne bi dosegel cilja. |
| --- | --- |

(9)

Zadnja posodobljena različica programa za stabilnost ne predvideva uporabe izboljšanih napovedi glede gospodarskih razmer za srednjeročno konsolidacijo proračuna. Medtem ko naj bi bil srednjeročni cilj, ki so ga finski organi določili kot strukturni presežek v višini 0,5 % BDP, dosežen v letu 2011, naj bi se strukturni saldo v naslednjih letih ne bi dosegel cilja.

| (10) | Glede na zadnjo oceno Komisije se zdi, da je Finska izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih financ. Kljub temu, da je bilo sprejemanje ukrepov za zmanjšanje učinkov staranja prebivalstva ena od prednostnih nalog več zaporednih finskih vlad, se država sooča z velikimi in takojšnjimi demografskimi premiki, na področju javnih financ pa še vedno obstaja znatna vrzel glede vzdržnosti. Posledice tega izziva se občutijo na večih področjih politik. Staranje prebivalstva bo povzročilo znatno povečanje povpraševanja po storitvah, povezanih s staranjem, ki jih na Finskem večinoma zagotavljajo lokalne oblasti. Različne študije so pokazale, da je bilo izboljšanje produktivnosti javnih storitev v zadnjih nekaj letih slabo. Finski organi so že izvedli nekaj reform, da bi prestrukturirali javne storitve in povečali produktivnost tako na centralni ravni kot tudi na ravni lokalnih oblasti. Razmeroma velike naložbe v informacijsko tehnologijo v javnem sektorju še niso pokazale izboljšav v produktivnosti, kar pomeni, da bi jih morale spremljati strukturne in upravne spremembe. Na splošno je še vedno možno sprejeti dodatne ukrepe, da se doseže povečanje produktivnosti in prihrani stroške pri zagotavljanju javnih storitev. |
| --- | --- |

(10)

Glede na zadnjo oceno Komisije se zdi, da je Finska izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih financ. Kljub temu, da je bilo sprejemanje ukrepov za zmanjšanje učinkov staranja prebivalstva ena od prednostnih nalog več zaporednih finskih vlad, se država sooča z velikimi in takojšnjimi demografskimi premiki, na področju javnih financ pa še vedno obstaja znatna vrzel glede vzdržnosti. Posledice tega izziva se občutijo na večih področjih politik. Staranje prebivalstva bo povzročilo znatno povečanje povpraševanja po storitvah, povezanih s staranjem, ki jih na Finskem večinoma zagotavljajo lokalne oblasti. Različne študije so pokazale, da je bilo izboljšanje produktivnosti javnih storitev v zadnjih nekaj letih slabo. Finski organi so že izvedli nekaj reform, da bi prestrukturirali javne storitve in povečali produktivnost tako na centralni ravni kot tudi na ravni lokalnih oblasti. Razmeroma velike naložbe v informacijsko tehnologijo v javnem sektorju še niso pokazale izboljšav v produktivnosti, kar pomeni, da bi jih morale spremljati strukturne in upravne spremembe. Na splošno je še vedno možno sprejeti dodatne ukrepe, da se doseže povečanje produktivnosti in prihrani stroške pri zagotavljanju javnih storitev.

| (11) | Trenutno povečanje dolgotrajne brezposelnosti je vzrok za zaskrbljenost. Med letoma 2005 in 2008 se je dolgotrajna brezposelnost znatno zmanjšala, v letu 2009 pa se je ponovno začela večati. Konec marca 2011 je bilo število dolgotrajno brezposelnih 57 400, kar je za 12 400 več od prejšnjega leta. Veliko dolgotrajno brezposelnih trenutno spada v starostno skupino 55-64 let. Zaradi vzorcev upokojevanja bo največje povečanje brezposelnosti zabeleženo v starostni skupini 45-54 let. Čeprav je stopnja dolgotrajne brezposelnosti na Finskem pod povprečjem EU, bi bilo treba na problem gledati z vidika zagotavljanja ponudbe delovne sile v prihodnosti in socialne vključenosti. Izkušnje kažejo, da dolgotrajna brezposelnost povečuje zlasti tveganje revščine in socialne izključenosti. Čeprav je po mnenju finskih organov povečanje dolgotrajne brezposelnosti pereč problem, do zdaj še ni bila oblikovana celovita strategija za boj proti njemu. Finska je med krizo učinkovito razširila svoje ukrepe aktivne politike trga dela, da bi preprečila brezposelnost mladih. Medtem ko je to pripomoglo k zmanjšanju brezposelnosti mladih v letih 2010–2011, ta še vedno ostaja nad povprečjem EU in lahko upraviči nove ukrepe. Na enak način bi krepitev in boljša usmerjenost ukrepov aktivne politike trga dela pripomogla k obrnitvi negativnega trenda v dolgotrajni brezposelnosti. |
| --- | --- |

(11)

Trenutno povečanje dolgotrajne brezposelnosti je vzrok za zaskrbljenost. Med letoma 2005 in 2008 se je dolgotrajna brezposelnost znatno zmanjšala, v letu 2009 pa se je ponovno začela večati. Konec marca 2011 je bilo število dolgotrajno brezposelnih 57 400, kar je za 12 400 več od prejšnjega leta. Veliko dolgotrajno brezposelnih trenutno spada v starostno skupino 55-64 let. Zaradi vzorcev upokojevanja bo največje povečanje brezposelnosti zabeleženo v starostni skupini 45-54 let. Čeprav je stopnja dolgotrajne brezposelnosti na Finskem pod povprečjem EU, bi bilo treba na problem gledati z vidika zagotavljanja ponudbe delovne sile v prihodnosti in socialne vključenosti. Izkušnje kažejo, da dolgotrajna brezposelnost povečuje zlasti tveganje revščine in socialne izključenosti. Čeprav je po mnenju finskih organov povečanje dolgotrajne brezposelnosti pereč problem, do zdaj še ni bila oblikovana celovita strategija za boj proti njemu. Finska je med krizo učinkovito razširila svoje ukrepe aktivne politike trga dela, da bi preprečila brezposelnost mladih. Medtem ko je to pripomoglo k zmanjšanju brezposelnosti mladih v letih 2010–2011, ta še vedno ostaja nad povprečjem EU in lahko upraviči nove ukrepe. Na enak način bi krepitev in boljša usmerjenost ukrepov aktivne politike trga dela pripomogla k obrnitvi negativnega trenda v dolgotrajni brezposelnosti.

| (12) | Glede na demografske spremembe je povečanje stopnje zaposlovanja starejših delavcev pomembno za javne finance in ključno za odzivanje na povpraševanje po delovni sili v prihodnje. Finski pokojninski sistem je bil reformiran leta 2005 in leta 2009 so bili pokojninski prejemki povezani s koeficientom pričakovane življenjske dobe. Vendar z zakonom določena upokojitvena starost trenutno ni povezana s pričakovano življenjsko dobo. Glede na stalno daljšanje pričakovane življenjske dobe taka povezava ne bi samo prispevala k prilivu delovne sile, ampak bi tudi pripomogla k zagotovitvi primernih pokojnin. Sistemi predčasnega upokojevanja so se v zadnjih nekaj letih zmanjšali, vendar še vedno obstajajo možnosti za nadaljnje ukrepe za okrepitev spodbud za zaposlovanje med starejšimi. Na primer razširjeno nadomestilo za primer brezposelnosti za starejše na splošno deluje na enak način kot odpravljena pokojnina zaradi brezposelnosti. Kljub izboljšavam v zadnjem desetletju so stopnje zaposlovanja starejših delavcev in dejanska upokojitvena starost preveč nizke. Zelo pogosto je vzrok za zgodnjo upokojitev invalidnost. Dvig dejanske upokojitvene starosti zahteva ukrepe, ki upoštevajo tudi kakovost delovnega življenja, vključno z dobrim počutjem in zdravjem zaposlenih. To je pomembno zlasti zaradi velikega števila ljudi, ki prejemajo invalidske pokojnine. Finska je od leta 2009 porabila približno 21 milijonov EUR za projekte za izboljšanje delovnega okolja. Učinek teh pobud je treba oceniti. Vključenost v vseživljenjsko učenje je bila na Finskem tradicionalno zelo velika ter bo glede na pojavljajoče se nove zahteve po znanjih in spretnostih še naprej pomembna. |
| --- | --- |

(12)

Glede na demografske spremembe je povečanje stopnje zaposlovanja starejših delavcev pomembno za javne finance in ključno za odzivanje na povpraševanje po delovni sili v prihodnje. Finski pokojninski sistem je bil reformiran leta 2005 in leta 2009 so bili pokojninski prejemki povezani s koeficientom pričakovane življenjske dobe. Vendar z zakonom določena upokojitvena starost trenutno ni povezana s pričakovano življenjsko dobo. Glede na stalno daljšanje pričakovane življenjske dobe taka povezava ne bi samo prispevala k prilivu delovne sile, ampak bi tudi pripomogla k zagotovitvi primernih pokojnin. Sistemi predčasnega upokojevanja so se v zadnjih nekaj letih zmanjšali, vendar še vedno obstajajo možnosti za nadaljnje ukrepe za okrepitev spodbud za zaposlovanje med starejšimi. Na primer razširjeno nadomestilo za primer brezposelnosti za starejše na splošno deluje na enak način kot odpravljena pokojnina zaradi brezposelnosti. Kljub izboljšavam v zadnjem desetletju so stopnje zaposlovanja starejših delavcev in dejanska upokojitvena starost preveč nizke. Zelo pogosto je vzrok za zgodnjo upokojitev invalidnost. Dvig dejanske upokojitvene starosti zahteva ukrepe, ki upoštevajo tudi kakovost delovnega življenja, vključno z dobrim počutjem in zdravjem zaposlenih. To je pomembno zlasti zaradi velikega števila ljudi, ki prejemajo invalidske pokojnine. Finska je od leta 2009 porabila približno 21 milijonov EUR za projekte za izboljšanje delovnega okolja. Učinek teh pobud je treba oceniti. Vključenost v vseživljenjsko učenje je bila na Finskem tradicionalno zelo velika ter bo glede na pojavljajoče se nove zahteve po znanjih in spretnostih še naprej pomembna.

| (13) | Večja konkurenčnost, zlasti v storitvenem sektorju, je vse bolj pomembna za povečanje produktivnosti in izboljšanje potencialne gospodarske rasti. Odročnost Finske in majhna gostota njenega prebivalstva slabita poslovno konkurenčnost, kar povzroča razmeroma nizko rast produktivnosti v nemenjalnih sektorjih. Obstoječe poslovne strukture so občasno zelo skoncentrirane, zlasti na področju prehrambne industrije ali prodaje na veliko in prodaje na drobno. To bi lahko bil eden od razlogov za razmeroma visoko raven potrošniških cen, čeprav bi k temu lahko prispevale tudi dolge prevozne razdalje. Maloprodajne cene so med najvišjimi v EU. Konkurenčnost v prodaji na drobno še naprej delno ovirajo predpisi, in sicer kljub nekaterim nedavnim omilitvam, ter ovire za vstop tujih in domačih podjetij na trg ter izstop z njega. |
| --- | --- |

(13)

Večja konkurenčnost, zlasti v storitvenem sektorju, je vse bolj pomembna za povečanje produktivnosti in izboljšanje potencialne gospodarske rasti. Odročnost Finske in majhna gostota njenega prebivalstva slabita poslovno konkurenčnost, kar povzroča razmeroma nizko rast produktivnosti v nemenjalnih sektorjih. Obstoječe poslovne strukture so občasno zelo skoncentrirane, zlasti na področju prehrambne industrije ali prodaje na veliko in prodaje na drobno. To bi lahko bil eden od razlogov za razmeroma visoko raven potrošniških cen, čeprav bi k temu lahko prispevale tudi dolge prevozne razdalje. Maloprodajne cene so med najvišjimi v EU. Konkurenčnost v prodaji na drobno še naprej delno ovirajo predpisi, in sicer kljub nekaterim nedavnim omilitvam, ter ovire za vstop tujih in domačih podjetij na trg ter izstop z njega.

| (14) | Posebne zaveze v okviru pakta „euro plus“ v programu za stabilnost Finske in nacionalnem programu reform Finske niso izrecno določene, pričakuje pa se, da se bodo predložile po oblikovanju nove vlade. |
| --- | --- |

(14)

Posebne zaveze v okviru pakta „euro plus“ v programu za stabilnost Finske in nacionalnem programu reform Finske niso izrecno določene, pričakuje pa se, da se bodo predložile po oblikovanju nove vlade.

| (15) | Komisija je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform, pri čemer ni upoštevala le njunega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Finskem, ampak tudi njuno skladnost s pravili in smernicami EU, saj je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje EU. Komisija je mnenja, da bi bilo treba določiti srednjeročne konsolidacijske ukrepe in da so potrebni nadaljnji ukrepi za izboljšanje vzdržnosti javnih financ, vključno s povečanjem produktivnosti javnega sektorja. Nadaljnji ukrepi so potrebni tudi za povečanje spodbud za delo in povišanje dejanske upokojitvene starosti ter tudi za povečanje produktivnosti in konkurenčnosti na trgih sektorja storitev. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform, pri čemer ni upoštevala le njunega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Finskem, ampak tudi njuno skladnost s pravili in smernicami EU, saj je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje EU. Komisija je mnenja, da bi bilo treba določiti srednjeročne konsolidacijske ukrepe in da so potrebni nadaljnji ukrepi za izboljšanje vzdržnosti javnih financ, vključno s povečanjem produktivnosti javnega sektorja. Nadaljnji ukrepi so potrebni tudi za povečanje spodbud za delo in povišanje dejanske upokojitvene starosti ter tudi za povečanje produktivnosti in konkurenčnosti na trgih sektorja storitev.

| (16) | Glede na to oceno in ob upoštevanju priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. junija 2010 je Svet preučil posodobljeno različico programa za stabilnost Finske za leto 2011, njegovo mnenje (3) pa je zlasti odraženo v njegovih priporočilih (1) in (2) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet preučil nacionalni program reform Finske – |
| --- | --- |

(16)

Glede na to oceno in ob upoštevanju priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. junija 2010 je Svet preučil posodobljeno različico programa za stabilnost Finske za leto 2011, njegovo mnenje (3) pa je zlasti odraženo v njegovih priporočilih (1) in (2) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet preučil nacionalni program reform Finske –

PRIPOROČA, da Finska v obdobju 2011–2012 sprejme ukrepe, tako da:

| 1. | Nadaljuje fiskalno konsolidacijo z uporabo kakršnih koli izrednih prihodkov za zmanjšanje primanjkljaja ter hkrati sprejme dodatne ukrepe za ohranjanje fiskalnega položaja nad srednjeročnim ciljem, zlasti z zagotavljanjem skladnosti s srednjeročnim referenčnim merilom porabe. |
| --- | --- |

1.

Nadaljuje fiskalno konsolidacijo z uporabo kakršnih koli izrednih prihodkov za zmanjšanje primanjkljaja ter hkrati sprejme dodatne ukrepe za ohranjanje fiskalnega položaja nad srednjeročnim ciljem, zlasti z zagotavljanjem skladnosti s srednjeročnim referenčnim merilom porabe.

| 2. | Sprejme nadaljnje ukrepe za dosego povečanja produktivnosti in prihranka stroškov pri zagotavljanju javnih storitev, vključno s strukturnimi spremembami, da bi se odzvala na izzive, ki so posledica staranja prebivalstva. |
| --- | --- |

2.

Sprejme nadaljnje ukrepe za dosego povečanja produktivnosti in prihranka stroškov pri zagotavljanju javnih storitev, vključno s strukturnimi spremembami, da bi se odzvala na izzive, ki so posledica staranja prebivalstva.

| 3. | Bolje usmeri ukrepe za aktivno politiko trga dela na dolgotrajno brezposelne in mlade. |
| --- | --- |

3.

Bolje usmeri ukrepe za aktivno politiko trga dela na dolgotrajno brezposelne in mlade.

| 4. | Sprejme ukrepe za izboljšanje zaposljivosti starejših delavcev in njihove udeležbe v vseživljenjskem učenju. V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami sprejme nadaljnje korake za spodbujanje starejših delavcev, da ostanejo na trgu dela, in sprejme ukrepe za zmanjšanje predčasnega upokojevanja in zvišanje dejanske upokojitvene starosti. Glede na že obstoječi sistem, ki povezuje pokojninske prejemke s pričakovano življenjsko dobo, preuči povezavo med zakonsko določeno upokojitveno starostjo in pričakovano življenjsko dobo. |
| --- | --- |

4.

Sprejme ukrepe za izboljšanje zaposljivosti starejših delavcev in njihove udeležbe v vseživljenjskem učenju. V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami sprejme nadaljnje korake za spodbujanje starejših delavcev, da ostanejo na trgu dela, in sprejme ukrepe za zmanjšanje predčasnega upokojevanja in zvišanje dejanske upokojitvene starosti. Glede na že obstoječi sistem, ki povezuje pokojninske prejemke s pričakovano življenjsko dobo, preuči povezavo med zakonsko določeno upokojitveno starostjo in pričakovano življenjsko dobo.

| 5. | Sprejme nadaljnje ukrepe za dodatno odprtje sektorja storitev s preoblikovanjem regulativnega okvira in odstranitvijo ovir, da bi se olajšali novi vstopi na trge sektorja storitev, zlasti v maloprodajnem sektorju. |
| --- | --- |

5.

Sprejme nadaljnje ukrepe za dodatno odprtje sektorja storitev s preoblikovanjem regulativnega okvira in odstranitvijo ovir, da bi se olajšali novi vstopi na trge sektorja storitev, zlasti v maloprodajnem sektorju.

V Bruslju, 12. julija 2011

Za Svet

Predsednik

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Veljajo za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

2

(3)  Predvideno v členu 5(3) Uredbe (ES) št. 1466/97.

3

---

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/6

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2011

v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnega programu Romunije za obdobje 2011–2014

2011/C 216/03

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 6. maja 2009 sprejel Sklep 2009/459/ES (2), s katerim je v skladu z določbami člena 143 Pogodbe Romuniji zagotovil srednjeročno finančno pomoč za triletno obdobje. Priloženi memorandum o soglasju, podpisan 23. junija 2009, ter njegova poznejša dopolnila določajo pogoje ekonomske politike, na podlagi katerih se izplača finančna pomoč. Sklep 2009/459/ES je bil spremenjen 16. marca 2010 s Sklepom 2010/183/EU (3). Potem ko je Romunija uspešno izvedla program in delno prilagodila tekoči račun zaradi preostalih strukturnih pomanjkljivosti na romunskem proizvodnem trgu in trgu dela, zaradi česar je država občutljiva na mednarodne cenovne šoke, je Svet 12. maja 2011 sprejel Sklep 2011/288/EU (4), s katerim je v skladu s členom 143 Pogodbe Romuniji zagotovil previdnostno srednjeročno finančno pomoč za triletno obdobje. Priloženi memorandum o soglasju je bil podpisan 29. junija 2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 6. maja 2009 sprejel Sklep 2009/459/ES (2), s katerim je v skladu z določbami člena 143 Pogodbe Romuniji zagotovil srednjeročno finančno pomoč za triletno obdobje. Priloženi memorandum o soglasju, podpisan 23. junija 2009, ter njegova poznejša dopolnila določajo pogoje ekonomske politike, na podlagi katerih se izplača finančna pomoč. Sklep 2009/459/ES je bil spremenjen 16. marca 2010 s Sklepom 2010/183/EU (3). Potem ko je Romunija uspešno izvedla program in delno prilagodila tekoči račun zaradi preostalih strukturnih pomanjkljivosti na romunskem proizvodnem trgu in trgu dela, zaradi česar je država občutljiva na mednarodne cenovne šoke, je Svet 12. maja 2011 sprejel Sklep 2011/288/EU (4), s katerim je v skladu s členom 143 Pogodbe Romuniji zagotovil previdnostno srednjeročno finančno pomoč za triletno obdobje. Priloženi memorandum o soglasju je bil podpisan 29. junija 2011.

| (2) | Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

| (3) | Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (5), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (5), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

| (4) | Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

| (5) | Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (6) | Poleg tega je Evropski svet je 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega je Evropski svet je 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (7) | Romunija je 2. maja 2011 predložila leta 2011 posodobljeno različico konvergenčnega programa za obdobje 2011–2014 in nacionalni program reform za leto 2011. Oba programa sta bila ocenjena istočasno. |
| --- | --- |

(7)

Romunija je 2. maja 2011 predložila leta 2011 posodobljeno različico konvergenčnega programa za obdobje 2011–2014 in nacionalni program reform za leto 2011. Oba programa sta bila ocenjena istočasno.

| (8) | Med letoma 2002 in 2008 je romunsko gospodarstvo zabeležilo močno rast v višini 6,3 % realnega BDP, kar je več od njenega potenciala za rast. Gospodarsko rast je primarno vodilo domače povpraševanje, saj hiter razvoj na področju posojil in plač spodbudil zasebno porabo in vlaganja. K temu razcvetu je prispeval tudi pritok tujega kapitala, ki je povzročil pregrevanje in nevzdržnost zunanjih in fiskalnih neravnovesij. Primanjkljaj tekočega računa je leta 2007 s 13,4 % BDP dosegel najvišjo vrednost, leta 2008 pa se je le nebistveno zmanjšal na 11,6 % BDP. V skladu z zadnjo dolgoročno oceno vzdržnosti, ki jo je pripravila Komisija, se zdijo tveganja glede na dolgoročno vzdržnost javnih financ visoka. Vendar ta ocena ne upošteva celovitih ukrepov za reformo pokojnin, ki so bili izvedeni leta 2010 in ki so znatno izboljšali dolgoročno vzdržnost romunskega pokojninskega sistema. Veliko zunanje zadolževanje je spodbujala prociklična fiskalna politika, nominalni primanjkljaj se je tako zaradi pogostih odstopanj od proračuna, zlasti pri tekočih izdatkih, povečal z 1,2 % BDP leta 2005 na 5,7 % BDP leta 2008. Finančna kriza in posledično svetovno gospodarsko nazadovanje je povečalo nenaklonjenost vlagateljev do naložb, kar je znatno zmanjšalo pritok kapitala v Romunijo. Udeležba na trgu dela se kljub ugodnim gospodarskim pogojem ni povečala in stopnja brezposelnosti je v času razcveta ostala skorajda nespremenjena. Stopnja zaposlenosti je nato do leta 2010 padla na 63,3 %, stopnja brezposelnosti pa je zaradi gospodarskega upada narasla s 5,8 % leta 2008 na 7,3 % leta 2010. Brezposelnost je še vedno posebej visoka med ranljivimi skupinami, na primer romsko populacijo. Glede na navedeno in zaradi nujnih finančnih potreb so romunski organi maja 2009 zaprosili za mednarodno finančno podporo in finančno podporo EU. |
| --- | --- |

(8)

Med letoma 2002 in 2008 je romunsko gospodarstvo zabeležilo močno rast v višini 6,3 % realnega BDP, kar je več od njenega potenciala za rast. Gospodarsko rast je primarno vodilo domače povpraševanje, saj hiter razvoj na področju posojil in plač spodbudil zasebno porabo in vlaganja. K temu razcvetu je prispeval tudi pritok tujega kapitala, ki je povzročil pregrevanje in nevzdržnost zunanjih in fiskalnih neravnovesij. Primanjkljaj tekočega računa je leta 2007 s 13,4 % BDP dosegel najvišjo vrednost, leta 2008 pa se je le nebistveno zmanjšal na 11,6 % BDP. V skladu z zadnjo dolgoročno oceno vzdržnosti, ki jo je pripravila Komisija, se zdijo tveganja glede na dolgoročno vzdržnost javnih financ visoka. Vendar ta ocena ne upošteva celovitih ukrepov za reformo pokojnin, ki so bili izvedeni leta 2010 in ki so znatno izboljšali dolgoročno vzdržnost romunskega pokojninskega sistema. Veliko zunanje zadolževanje je spodbujala prociklična fiskalna politika, nominalni primanjkljaj se je tako zaradi pogostih odstopanj od proračuna, zlasti pri tekočih izdatkih, povečal z 1,2 % BDP leta 2005 na 5,7 % BDP leta 2008. Finančna kriza in posledično svetovno gospodarsko nazadovanje je povečalo nenaklonjenost vlagateljev do naložb, kar je znatno zmanjšalo pritok kapitala v Romunijo. Udeležba na trgu dela se kljub ugodnim gospodarskim pogojem ni povečala in stopnja brezposelnosti je v času razcveta ostala skorajda nespremenjena. Stopnja zaposlenosti je nato do leta 2010 padla na 63,3 %, stopnja brezposelnosti pa je zaradi gospodarskega upada narasla s 5,8 % leta 2008 na 7,3 % leta 2010. Brezposelnost je še vedno posebej visoka med ranljivimi skupinami, na primer romsko populacijo. Glede na navedeno in zaradi nujnih finančnih potreb so romunski organi maja 2009 zaprosili za mednarodno finančno podporo in finančno podporo EU.

| (9) | Po uspešni izvedbi prilagoditvenega programa EU-IMF ter za utrditev teh pozitivnih dosežkov je bil z organi pripravljen program EU-IMF za obdobje 2011–2013. Ta novi program nadaljuje s fiskalno konsolidacijo, reformo fiskalnega upravljanja in ohranjanjem finančne stabilnosti, ki so se začeli izvajati s programom za leta 2009–2011. Poleg tega je močno usmerjen v strukturne reforme na proizvodnem trgu (v energetskem in prometnem sektorju) in trgu dela, ki so potrebne za sprostitev potenciala rasti Romunije, ustvarjanje delovnih mest in večje črpanje sredstev iz skladov EU. Romunija je še vedno na poti, da doseže cilj v zvezi z gotovinskim primanjkljajem v višini 4,4, % BDP v letu 2011 (pod 5 % BDP na podlagi ESR). To bi tudi zagotovilo ustrezno podlago za doseganje cilja v zvezi s primanjkljajem pod 3 % BDP za leto 2012, čeprav bodo v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2011 morebiti potrebni dodatni ukrepi. Organi so tudi sprejeli ukrepe za doseganje ciljev strukturne reforme novega programa in ohranjanje finančne stabilnosti. |
| --- | --- |

(9)

Po uspešni izvedbi prilagoditvenega programa EU-IMF ter za utrditev teh pozitivnih dosežkov je bil z organi pripravljen program EU-IMF za obdobje 2011–2013. Ta novi program nadaljuje s fiskalno konsolidacijo, reformo fiskalnega upravljanja in ohranjanjem finančne stabilnosti, ki so se začeli izvajati s programom za leta 2009–2011. Poleg tega je močno usmerjen v strukturne reforme na proizvodnem trgu (v energetskem in prometnem sektorju) in trgu dela, ki so potrebne za sprostitev potenciala rasti Romunije, ustvarjanje delovnih mest in večje črpanje sredstev iz skladov EU. Romunija je še vedno na poti, da doseže cilj v zvezi z gotovinskim primanjkljajem v višini 4,4, % BDP v letu 2011 (pod 5 % BDP na podlagi ESR). To bi tudi zagotovilo ustrezno podlago za doseganje cilja v zvezi s primanjkljajem pod 3 % BDP za leto 2012, čeprav bodo v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2011 morebiti potrebni dodatni ukrepi. Organi so tudi sprejeli ukrepe za doseganje ciljev strukturne reforme novega programa in ohranjanje finančne stabilnosti.

| (10) | Na podlagi ocene posodobljene različice konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 je Svet mnenja, da so makroekonomske predpostavke, na katerih temeljijo napovedi v programu, verjetne. Cilj konvergenčnega programa je odpraviti čezmerni primanjkljaj v roku, ki ga je Svet določil v njegovem priporočilu z dne 16. februarja 2010, torej do leta 2012. Program si z načrtovano konsolidacijo, ki temelji predvsem na odhodkih, prizadeva za doseganje nominalnega primanjkljaja 2,6 % BDP leta 2013 in 2,1 % BDP leta 2014. Glede na ponovne izračune Komisije za strukturni saldo srednjeročni cilj ne bo dosežen v programskem obdobju. Konsolidacijska strategija se zdi na začetku osredotočena na strukturne izboljšave v letih 2011 in 2012. Nasprotno pa za leti 2013 in 2014 ni nobene izboljšave strukturnega salda. Predvideno gibanje primanjkljaja je primerno za leti 2011 in 2012, vendar ne tudi za leti 2013 in 2014. Glavna tveganja za doseganje proračunskih ciljev so tveganja v izvajanju, zaostala plačila podjetij v državni lasti, ki predstavljajo velik delež pogojnih obveznosti v proračunu, ter pridržki Komisije (Eurostat) podani v postopku priglasitve čezmernega primanjkljaja Romunije (6). |
| --- | --- |

(10)

Na podlagi ocene posodobljene različice konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 je Svet mnenja, da so makroekonomske predpostavke, na katerih temeljijo napovedi v programu, verjetne. Cilj konvergenčnega programa je odpraviti čezmerni primanjkljaj v roku, ki ga je Svet določil v njegovem priporočilu z dne 16. februarja 2010, torej do leta 2012. Program si z načrtovano konsolidacijo, ki temelji predvsem na odhodkih, prizadeva za doseganje nominalnega primanjkljaja 2,6 % BDP leta 2013 in 2,1 % BDP leta 2014. Glede na ponovne izračune Komisije za strukturni saldo srednjeročni cilj ne bo dosežen v programskem obdobju. Konsolidacijska strategija se zdi na začetku osredotočena na strukturne izboljšave v letih 2011 in 2012. Nasprotno pa za leti 2013 in 2014 ni nobene izboljšave strukturnega salda. Predvideno gibanje primanjkljaja je primerno za leti 2011 in 2012, vendar ne tudi za leti 2013 in 2014. Glavna tveganja za doseganje proračunskih ciljev so tveganja v izvajanju, zaostala plačila podjetij v državni lasti, ki predstavljajo velik delež pogojnih obveznosti v proračunu, ter pridržki Komisije (Eurostat) podani v postopku priglasitve čezmernega primanjkljaja Romunije (6).

| (11) | Romunija se je zavezala v okviru pakta „euro plus“, v nacionalnem programu reform in konvergenčnem programu, ki so bili predloženi 2. maja 2011. Večina teh zavez je bila uresničena ali se uresničuje kot del srednjeročnega programa finančne pomoči in so na splošno primerni za uresničevanje obstoječih izzivov v okviru pakta. |
| --- | --- |

(11)

Romunija se je zavezala v okviru pakta „euro plus“, v nacionalnem programu reform in konvergenčnem programu, ki so bili predloženi 2. maja 2011. Večina teh zavez je bila uresničena ali se uresničuje kot del srednjeročnega programa finančne pomoči in so na splošno primerni za uresničevanje obstoječih izzivov v okviru pakta.

| (12) | Komisija je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform, vključno z zavezami v okviru pakta „euro plus“. Zaradi potrebe po okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja EU z zagotavljanjem prispevka EU k prihodnjim nacionalnim odločitvam je Komisija upoštevala njihov pomen za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Romuniji ter njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform, vključno z zavezami v okviru pakta „euro plus“. Zaradi potrebe po okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja EU z zagotavljanjem prispevka EU k prihodnjim nacionalnim odločitvam je Komisija upoštevala njihov pomen za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Romuniji ter njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

| (13) | Glede na to oceno in ob upoštevanju priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 16. februarja 2010, je Svet preučil posodobljeno različico konvergenčnega programa Romunije za leto 2011, njegovo mnenje (7) pa je odraženo v priporočilu v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet preučil nacionalni program reform Romunije – |
| --- | --- |

(13)

Glede na to oceno in ob upoštevanju priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 16. februarja 2010, je Svet preučil posodobljeno različico konvergenčnega programa Romunije za leto 2011, njegovo mnenje (7) pa je odraženo v priporočilu v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet preučil nacionalni program reform Romunije –

PRIPOROČA, da Romunija:

Izvede ukrepe iz Sklepa 2009/459/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2010/183/EU, in ukrepe iz Sklepa 2011/288/EU, ki so bili podrobneje določeni v memorandumu o soglasju z dne 23. junija 2009 in njegovih poznejših dopolnilih ter v memorandumu o soglasju z dne 29. junija 2011 in njegovih poznejših dopolnilih.

V Bruslju, 12. julija 2011

Za Svet

Predsednik

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 150, 13.6.2009, str. 8.

2

(3)  UL L 83, 30.3.2010, str. 19.

3

(4)  UL L 132, 19.5.2011, str. 15.

4

(5)  Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

5

(6)  Eurostat je podal pridržke glede kakovosti romunskih podatkov v okviru EDP, zaradi:

6

| (i) | negotovosti glede vpliva nekaterih javnih družb na javnofinančni primanjkljaj, |
| --- | --- |

(i)

negotovosti glede vpliva nekaterih javnih družb na javnofinančni primanjkljaj,

| (ii) | poročanja kategorij na podlagi ESA95 „druge terjatve ali obveznosti“, |
| --- | --- |

(ii)

poročanja kategorij na podlagi ESA95 „druge terjatve ali obveznosti“,

| (iii) | narave in vpliva nekaterih finančnih transakcij ter |
| --- | --- |

(iii)

narave in vpliva nekaterih finančnih transakcij ter

| (iv) | konsolidacije medvladnih tokov. |
| --- | --- |

(iv)

konsolidacije medvladnih tokov.

(7)  Predvideno v členu 9(3) Uredbe (ES) št. 1466/97.

7

---

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/9

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

2011/C 216/04

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter zlasti členov 7 in 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) ter zlasti člena 41 Uredbe –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

1.   UVOD

| 1. | Komisija je 15. septembra 2010 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (v nadaljnjem besedilu: predlog) (3). Glavni cilj predloga je določiti skupna pravila za povečanje varnosti in učinkovitosti trga izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu (over-the-counter – OTC). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 15. septembra 2010 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (v nadaljnjem besedilu: predlog) (3). Glavni cilj predloga je določiti skupna pravila za povečanje varnosti in učinkovitosti trga izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu (over-the-counter – OTC).

| 2. | Komisija se ni posvetovala z ENVP, čeprav je to zahtevano v členu 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 45/2001). Zato je ENVP na podlagi člena 41(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 na lastno pobudo sprejel to mnenje. |
| --- | --- |

2.

Komisija se ni posvetovala z ENVP, čeprav je to zahtevano v členu 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 45/2001). Zato je ENVP na podlagi člena 41(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 na lastno pobudo sprejel to mnenje.

| 3. | ENVP se zaveda, da to svetovanje prihaja razmeroma pozno v zakonodajnem postopku. Kljub temu se mu zdi primerno in koristno izdati to mnenje. Prvič, ENVP poudarja možne posledice predloga za varstvo podatkov. Drugič, analiza, predstavljena v tem mnenju, kot bo pojasnjeno v oddelku 3.4, neposredno zadeva uporabo veljavne zakonodaje ter druge še nesprejete in morebitne prihodnje predloge, ki bi vsebovali podobne določbe. |
| --- | --- |

3.

ENVP se zaveda, da to svetovanje prihaja razmeroma pozno v zakonodajnem postopku. Kljub temu se mu zdi primerno in koristno izdati to mnenje. Prvič, ENVP poudarja možne posledice predloga za varstvo podatkov. Drugič, analiza, predstavljena v tem mnenju, kot bo pojasnjeno v oddelku 3.4, neposredno zadeva uporabo veljavne zakonodaje ter druge še nesprejete in morebitne prihodnje predloge, ki bi vsebovali podobne določbe.

2.   OZADJE IN GLAVNI ELEMENTI PREDLOGA

| 4. | Komisija je zaradi finančne krize začela in izvedla pregled veljavnega pravnega okvira za finančni nadzor, da bi se odpravile pomembne pomanjkljivosti, ki so bile opredeljene na tem področju v posameznih primerih in v zvezi s finančnim sistemom kot celoto. V zadnjem času je bilo na tem področju sprejetih več zakonodajnih predlogov, katerih namen je okrepiti veljavne nadzorne ureditve ter izboljšati usklajevanje in sodelovanje na ravni EU. |
| --- | --- |

4.

Komisija je zaradi finančne krize začela in izvedla pregled veljavnega pravnega okvira za finančni nadzor, da bi se odpravile pomembne pomanjkljivosti, ki so bile opredeljene na tem področju v posameznih primerih in v zvezi s finančnim sistemom kot celoto. V zadnjem času je bilo na tem področju sprejetih več zakonodajnih predlogov, katerih namen je okrepiti veljavne nadzorne ureditve ter izboljšati usklajevanje in sodelovanje na ravni EU.

| 5. | Z reformo je bil vzpostavljen zlasti okrepljen evropski okvir finančnega nadzora, sestavljen iz Evropskega odbora za sistemska tveganja (4) in evropskega sistema finančnih nadzornikov (ESFS). ESFS je sestavljen iz mreže nacionalnih finančnih nadzornikov, ki sodelujejo s tremi novimi evropskimi nadzornimi organi, in sicer Evropskim bančnim organom (EBA) (5), Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) (6) ter Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA) (7). Poleg tega je Komisija sprejela več posebnih pobud za izvajanje ureditvene reforme na posameznih področjih finančnih produktov. |
| --- | --- |

5.

Z reformo je bil vzpostavljen zlasti okrepljen evropski okvir finančnega nadzora, sestavljen iz Evropskega odbora za sistemska tveganja (4) in evropskega sistema finančnih nadzornikov (ESFS). ESFS je sestavljen iz mreže nacionalnih finančnih nadzornikov, ki sodelujejo s tremi novimi evropskimi nadzornimi organi, in sicer Evropskim bančnim organom (EBA) (5), Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) (6) ter Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA) (7). Poleg tega je Komisija sprejela več posebnih pobud za izvajanje ureditvene reforme na posameznih področjih finančnih produktov.

| 6. | Ena od teh je obravnavani predlog, ki se nanaša na izvedene finančne instrumente na prostem trgu, tj. tiste izvedene finančne instrumente (8), s katerimi se ne trguje na borzah, temveč ki se zasebno dogovorijo med dvema nasprotnima strankama. S tem predlogom se za vse finančne in nefinančne nasprotne stranke, ki izpolnjujejo določene pogoje glede pragov, uvaja obveznost, da kliring vseh standardiziranih izvedenih finančnih instrumentov OTC opravljajo prek centralnih nasprotnih strank (CCP). Poleg tega morajo navedene finančne in nefinančne nasprotne stranke na podlagi predlagane uredbe poročati o podrobnostih vseh pogodb o izvedenih finančnih instrumentih in o vseh spremembah teh pogodb v registrirani repozitorij sklenjenih poslov. Predlog določa tudi usklajene organizacijske in bonitetne zahteve za CCP ter organizacijske in operativne zahteve za repozitorije sklenjenih poslov. V skladu s predlagano uredbo nacionalni pristojni organi zadržijo odgovornost za izdajo dovoljenj CCP in nadzor nad njimi, registracija repozitorijev sklenjenih poslov in nadzor nad njimi pa sta v celoti zaupana organu ESMA. |
| --- | --- |

6.

Ena od teh je obravnavani predlog, ki se nanaša na izvedene finančne instrumente na prostem trgu, tj. tiste izvedene finančne instrumente (8), s katerimi se ne trguje na borzah, temveč ki se zasebno dogovorijo med dvema nasprotnima strankama. S tem predlogom se za vse finančne in nefinančne nasprotne stranke, ki izpolnjujejo določene pogoje glede pragov, uvaja obveznost, da kliring vseh standardiziranih izvedenih finančnih instrumentov OTC opravljajo prek centralnih nasprotnih strank (CCP). Poleg tega morajo navedene finančne in nefinančne nasprotne stranke na podlagi predlagane uredbe poročati o podrobnostih vseh pogodb o izvedenih finančnih instrumentih in o vseh spremembah teh pogodb v registrirani repozitorij sklenjenih poslov. Predlog določa tudi usklajene organizacijske in bonitetne zahteve za CCP ter organizacijske in operativne zahteve za repozitorije sklenjenih poslov. V skladu s predlagano uredbo nacionalni pristojni organi zadržijo odgovornost za izdajo dovoljenj CCP in nadzor nad njimi, registracija repozitorijev sklenjenih poslov in nadzor nad njimi pa sta v celoti zaupana organu ESMA.

3.   ANALIZA DOLOČB V ZVEZI Z DOSTOPOM DO EVIDENC O TELEFONSKEM IN PODATKOVNEM PROMETU

3.1   Splošne ugotovitve

| 7. | V skladu s členom 61(2)(d) predloga lahko ESMA „zahteva evidence o telefonskem in podatkovnem prometu“ (dodan poudarek). Kot bo podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, področje uporabe te določbe in zlasti natančen pomen „evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu“ nista jasna. Kljub temu se zdi verjetno – ali tega vsaj ni mogoče izključiti –, da zadevne evidence o telefonskem in podatkovnem prometu vključujejo osebne podatke v smislu Direktive 95/46/ES in Uredbe (ES) št. 45/2001 ter, v zadevnem obsegu, Direktive 2002/58/ES (zdaj, kot je bila spremenjena z Direktivo 2009/136/ES, imenovana „direktiva o e-zasebnosti“), tj. podatke v zvezi s telefonskim in podatkovnim prometom določenih ali določljivih fizičnih oseb (9). Če to drži, bi bilo treba zagotoviti, da se v celoti upoštevajo pogoji poštene in zakonite obdelave osebnih podatkov, kot so določeni v navedenih direktivah in uredbi. |
| --- | --- |

7.

V skladu s členom 61(2)(d) predloga lahko ESMA „zahteva evidence o telefonskem in podatkovnem prometu“ (dodan poudarek). Kot bo podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, področje uporabe te določbe in zlasti natančen pomen „evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu“ nista jasna. Kljub temu se zdi verjetno – ali tega vsaj ni mogoče izključiti –, da zadevne evidence o telefonskem in podatkovnem prometu vključujejo osebne podatke v smislu Direktive 95/46/ES in Uredbe (ES) št. 45/2001 ter, v zadevnem obsegu, Direktive 2002/58/ES (zdaj, kot je bila spremenjena z Direktivo 2009/136/ES, imenovana „direktiva o e-zasebnosti“), tj. podatke v zvezi s telefonskim in podatkovnim prometom določenih ali določljivih fizičnih oseb (9). Če to drži, bi bilo treba zagotoviti, da se v celoti upoštevajo pogoji poštene in zakonite obdelave osebnih podatkov, kot so določeni v navedenih direktivah in uredbi.

| 8. | Informacije v zvezi z uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev lahko vsebujejo zelo raznovrstne osebne podatke, kot so identiteta oseb, ki kličejo ali prejmejo klic, čas in trajanje klica, uporabljeno omrežje, geografska lokacija uporabnika v primeru prenosnih naprav itd. Nekateri podatki o prometu, ki se nanašajo na uporabo interneta in e-pošte (na primer seznam obiskanih spletnih strani), lahko razkrivajo tudi pomembne podrobnosti o vsebini sporočila. Poleg tega je obdelava podatkov o prometu v nasprotju s tajnostjo pisem in drugih občil. Zato je bilo v Direktivi 2002/58/ES določeno načelo, da morajo biti podatki o prometu, potem ko niso več potrebni za namen prenosa sporočila, izbrisani ali predelani v anonimne (10). Države članice lahko v nacionalno zakonodajo vključijo odstopanja za posebne zakonite namene, vendar morajo biti ta odstopanja potrebna, primerna in sorazmerna znotraj demokratične družbe za izpolnitev teh namenov (11). |
| --- | --- |

8.

Informacije v zvezi z uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev lahko vsebujejo zelo raznovrstne osebne podatke, kot so identiteta oseb, ki kličejo ali prejmejo klic, čas in trajanje klica, uporabljeno omrežje, geografska lokacija uporabnika v primeru prenosnih naprav itd. Nekateri podatki o prometu, ki se nanašajo na uporabo interneta in e-pošte (na primer seznam obiskanih spletnih strani), lahko razkrivajo tudi pomembne podrobnosti o vsebini sporočila. Poleg tega je obdelava podatkov o prometu v nasprotju s tajnostjo pisem in drugih občil. Zato je bilo v Direktivi 2002/58/ES določeno načelo, da morajo biti podatki o prometu, potem ko niso več potrebni za namen prenosa sporočila, izbrisani ali predelani v anonimne (10). Države članice lahko v nacionalno zakonodajo vključijo odstopanja za posebne zakonite namene, vendar morajo biti ta odstopanja potrebna, primerna in sorazmerna znotraj demokratične družbe za izpolnitev teh namenov (11).

| 9. | ENVP priznava, da so nameni Komisije v tem primeru zakoniti. Zaveda se potrebe po pobudah za okrepitev nadzora nad finančnimi trgi, da bi se ohranila njihova stabilnost ter bolje zaščitili vlagatelji in gospodarstvo na splošno. Vendar morajo biti preiskovalna pooblastila, ki so neposredno povezana s podatki o prometu, zaradi svoje potencialne invazivnosti usklajena z zahtevama nujnosti in sorazmernosti, kar pomeni, da morajo biti omejena na tisto, kar je primerno za uresničitev zastavljenega cilja, in da ne smejo prekoračiti okvirov, ki so potrebni za njegovo doseganje (12). Zato je v tem pogledu ključno, da so jasno oblikovana, kar zadeva njihov osebni in stvarni obseg ter okoliščine in pogoje, v katerih oziroma pod katerimi jih je mogoče uporabiti. Poleg tega bi bilo treba predvideti ustrezne zaščitne ukrepe za tveganje zlorabe. |
| --- | --- |

9.

ENVP priznava, da so nameni Komisije v tem primeru zakoniti. Zaveda se potrebe po pobudah za okrepitev nadzora nad finančnimi trgi, da bi se ohranila njihova stabilnost ter bolje zaščitili vlagatelji in gospodarstvo na splošno. Vendar morajo biti preiskovalna pooblastila, ki so neposredno povezana s podatki o prometu, zaradi svoje potencialne invazivnosti usklajena z zahtevama nujnosti in sorazmernosti, kar pomeni, da morajo biti omejena na tisto, kar je primerno za uresničitev zastavljenega cilja, in da ne smejo prekoračiti okvirov, ki so potrebni za njegovo doseganje (12). Zato je v tem pogledu ključno, da so jasno oblikovana, kar zadeva njihov osebni in stvarni obseg ter okoliščine in pogoje, v katerih oziroma pod katerimi jih je mogoče uporabiti. Poleg tega bi bilo treba predvideti ustrezne zaščitne ukrepe za tveganje zlorabe.

3.2   Obseg pooblastil organa ESMA ni jasen

| 10. | Člen 61(2)(d) določa, da (ima organ ESMA) „[z]a izvedbo nalog iz členov od 51 do 60, 62 in 63 (tj. nalog v zvezi z nadzorom nad repozitoriji sklenjenih poslov) [...] [pristojnost, da] zahteva evidence o telefonskem in podatkovnem prometu“. Pri tej določbi se zaradi njene široke formulacije pojavlja več dvomov o njenem osebnem in stvarnem obsegu. |
| --- | --- |

10.

Člen 61(2)(d) določa, da (ima organ ESMA) „[z]a izvedbo nalog iz členov od 51 do 60, 62 in 63 (tj. nalog v zvezi z nadzorom nad repozitoriji sklenjenih poslov) [...] [pristojnost, da] zahteva evidence o telefonskem in podatkovnem prometu“. Pri tej določbi se zaradi njene široke formulacije pojavlja več dvomov o njenem osebnem in stvarnem obsegu.

| 11. | Prvič, pomen „telefonskega in podatkovnega prometa“ ni popolnoma jasen, zato ga je treba pojasniti. Ta določba bi se lahko nanašala na evidence o telefonskem in podatkovnem prometu, ki jih morajo med svojimi dejavnostmi hraniti repozitoriji sklenjenih poslov. Na zahteve glede vodenja evidenc za repozitorije sklenjenih poslov se nanaša več določb predlagane uredbe (13). Vendar v nobeni od njih ni natančno opredeljeno, ali morajo repozitoriji sklenjenih poslov hraniti evidence o telefonskem in podatkovnem prometu, in če je tako, katere (14). Zato je, če se ta določba nanaša na evidence, ki jih hranijo repozitoriji sklenjenih poslov, ključno, da se natančno opredelijo kategorije telefonskega in podatkovnega prometa, ki jih je treba hraniti in ki jih lahko zahteva ESMA. V skladu z načelom sorazmernosti morajo biti taki podatki primerni, ustrezni in ne pretirani glede na nadzorne namene, za katere se obdelujejo (15). |
| --- | --- |

11.

Prvič, pomen „telefonskega in podatkovnega prometa“ ni popolnoma jasen, zato ga je treba pojasniti. Ta določba bi se lahko nanašala na evidence o telefonskem in podatkovnem prometu, ki jih morajo med svojimi dejavnostmi hraniti repozitoriji sklenjenih poslov. Na zahteve glede vodenja evidenc za repozitorije sklenjenih poslov se nanaša več določb predlagane uredbe (13). Vendar v nobeni od njih ni natančno opredeljeno, ali morajo repozitoriji sklenjenih poslov hraniti evidence o telefonskem in podatkovnem prometu, in če je tako, katere (14). Zato je, če se ta določba nanaša na evidence, ki jih hranijo repozitoriji sklenjenih poslov, ključno, da se natančno opredelijo kategorije telefonskega in podatkovnega prometa, ki jih je treba hraniti in ki jih lahko zahteva ESMA. V skladu z načelom sorazmernosti morajo biti taki podatki primerni, ustrezni in ne pretirani glede na nadzorne namene, za katere se obdelujejo (15).

| 12. | Večja natančnost je posebej potrebna v tem primeru ob upoštevanju visokih denarnih kazni in periodičnih denarnih kazni, ki bi bile lahko naložene repozitorijem sklenjenih poslov in drugim zadevnim osebam (v primeru periodičnih denarnih kazni tudi fizičnim osebam) ob kršitvi predlagane uredbe (glej člena 55 in 56). Take denarne kazni lahko znašajo do 20 odstotkov letnega dohodka ali prometa repozitorija sklenjenih poslov v preteklem poslovnem letu, tj. prag, ki je dvakrat višji od najvišjega praga, določenega za kršitve evropskega konkurenčnega prava. |
| --- | --- |

12.

Večja natančnost je posebej potrebna v tem primeru ob upoštevanju visokih denarnih kazni in periodičnih denarnih kazni, ki bi bile lahko naložene repozitorijem sklenjenih poslov in drugim zadevnim osebam (v primeru periodičnih denarnih kazni tudi fizičnim osebam) ob kršitvi predlagane uredbe (glej člena 55 in 56). Take denarne kazni lahko znašajo do 20 odstotkov letnega dohodka ali prometa repozitorija sklenjenih poslov v preteklem poslovnem letu, tj. prag, ki je dvakrat višji od najvišjega praga, določenega za kršitve evropskega konkurenčnega prava.

| 13. | Prav tako je treba opozoriti, da se z odstavkom 4 zgoraj navedenega člena 67 na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejetje regulativnih standardov, v katerih so določene podrobnosti o informacijah, ki jih morajo repozitoriji sklenjenih poslov dati na voljo organu ESMA in drugim organom. Zato bi bilo mogoče s to določbo natančneje opredeliti zahteve glede vodenja evidenc za repozitorije sklenjenih poslov, s tem pa posredno tudi pooblastilo, ki ga podeli ESMA, za dostop do evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu. Člen 290 PDEU določa, da se lahko v zakonodajnem aktu na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in dopolnjujejo ali spreminjajo nebistvene elemente zakonodajnega akta. Po mnenju ENVP se natančni obseg pooblastila za dostop do podatkov o prometu ne more šteti za nebistven element predlagane uredbe. Zato bi bilo treba stvarni obseg tega pooblastila opredeliti neposredno v besedilu te uredbe, ne pa njegove opredelitve prelagati na prihodnje delegirane akte. |
| --- | --- |

13.

Prav tako je treba opozoriti, da se z odstavkom 4 zgoraj navedenega člena 67 na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejetje regulativnih standardov, v katerih so določene podrobnosti o informacijah, ki jih morajo repozitoriji sklenjenih poslov dati na voljo organu ESMA in drugim organom. Zato bi bilo mogoče s to določbo natančneje opredeliti zahteve glede vodenja evidenc za repozitorije sklenjenih poslov, s tem pa posredno tudi pooblastilo, ki ga podeli ESMA, za dostop do evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu. Člen 290 PDEU določa, da se lahko v zakonodajnem aktu na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in dopolnjujejo ali spreminjajo nebistvene elemente zakonodajnega akta. Po mnenju ENVP se natančni obseg pooblastila za dostop do podatkov o prometu ne more šteti za nebistven element predlagane uredbe. Zato bi bilo treba stvarni obseg tega pooblastila opredeliti neposredno v besedilu te uredbe, ne pa njegove opredelitve prelagati na prihodnje delegirane akte.

| 14. | Podobni dvomi se pojavljajo v zvezi z osebnim področjem uporabe zadevne določbe. V členu 61(2)(d) zlasti niso opredeljeni mogoči naslovniki zahteve za predložitev evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu. Predvsem ni jasno, ali bi bilo pooblastilo organa ESMA za to, da zahteva evidence o telefonskem in podatkovnem prometu, omejeno na repozitorije sklenjenih poslov (16). Ker je namen te določbe organu ESMA omogočiti izvajanje nadzora nad repozitoriji sklenjenih poslov, ENVP meni, da bi moralo biti to pooblastilo strogo omejeno nanje. |
| --- | --- |

14.

Podobni dvomi se pojavljajo v zvezi z osebnim področjem uporabe zadevne določbe. V členu 61(2)(d) zlasti niso opredeljeni mogoči naslovniki zahteve za predložitev evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu. Predvsem ni jasno, ali bi bilo pooblastilo organa ESMA za to, da zahteva evidence o telefonskem in podatkovnem prometu, omejeno na repozitorije sklenjenih poslov (16). Ker je namen te določbe organu ESMA omogočiti izvajanje nadzora nad repozitoriji sklenjenih poslov, ENVP meni, da bi moralo biti to pooblastilo strogo omejeno nanje.

| 15. | Nazadnje, ENVP razume, da namen člena 61(2)(d) ni omogočiti organu ESMA pridobiti dostop do podatkov o prometu neposredno od ponudnikov telekomunikacijskih storitev. To sklepanje se zdi logično zlasti zato, ker predlog ne vsebuje nobenega sklicevanja na podatke, ki jih hranijo ponudniki telekomunikacijskih storitev, ali zahteve, določene v direktivi o e-zasebnosti in navedene v točki 8 zgoraj (17). Vendar ENVP zaradi jasnosti priporoča, naj se to sklepanje izrecneje navede v členu 61(2) ali vsaj v uvodnih izjavah predlagane uredbe. |
| --- | --- |

15.

Nazadnje, ENVP razume, da namen člena 61(2)(d) ni omogočiti organu ESMA pridobiti dostop do podatkov o prometu neposredno od ponudnikov telekomunikacijskih storitev. To sklepanje se zdi logično zlasti zato, ker predlog ne vsebuje nobenega sklicevanja na podatke, ki jih hranijo ponudniki telekomunikacijskih storitev, ali zahteve, določene v direktivi o e-zasebnosti in navedene v točki 8 zgoraj (17). Vendar ENVP zaradi jasnosti priporoča, naj se to sklepanje izrecneje navede v členu 61(2) ali vsaj v uvodnih izjavah predlagane uredbe.

3.3   V predlogu niso navedeni okoliščine in pogoji, v katerih oziroma pod katerimi se lahko zahteva dostop

| 16. | V členu 61(2)(d) niso navedeni okoliščine in pogoji, v katerih oziroma pod katerimi se lahko zahteva dostop. Niti niso v njem predvidena pomembna postopkovna jamstva ali zaščitni ukrepi za tveganja zlorab. V naslednjih odstavkih bo ENVP podal nekaj konkretnih predlogov v zvezi z tem.






  (a) | V skladu s členom 61(2) lahko ESMA „za izvedbo nalog iz členov 51 do 60, 62 in 63“ zahteva dostop do evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu. Ti členi obsegajo celotni naslov predlagane uredbe, ki zadeva registracijo repozitorijev sklenjenih poslov in nadzor nad njimi. Po mnenju ENVP bi bilo treba jasneje opredeliti okoliščine in pogoje uporabe takega pooblastila. Zato priporoča, naj se dostop do evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu omeji na natančno opredeljene in hujše kršitve predlagane uredbe ter na primere, v katerih obstaja utemeljen sum (ki bi moral biti podprt s konkretnimi začetnimi dokazi), da je bila storjena kršitev. Poleg tega je taka omejitev posebno pomembna za to, da se prepreči možnost uporabe pooblastila v zvezi z dostopom za dejavnosti lovljenja osebnih podatkov, podatkovnega rudarjenja ali druge namene. |
| --- | --- | --- |

16.

V členu 61(2)(d) niso navedeni okoliščine in pogoji, v katerih oziroma pod katerimi se lahko zahteva dostop. Niti niso v njem predvidena pomembna postopkovna jamstva ali zaščitni ukrepi za tveganja zlorab. V naslednjih odstavkih bo ENVP podal nekaj konkretnih predlogov v zvezi z tem.

(a)

V skladu s členom 61(2) lahko ESMA „za izvedbo nalog iz členov 51 do 60, 62 in 63“ zahteva dostop do evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu. Ti členi obsegajo celotni naslov predlagane uredbe, ki zadeva registracijo repozitorijev sklenjenih poslov in nadzor nad njimi. Po mnenju ENVP bi bilo treba jasneje opredeliti okoliščine in pogoje uporabe takega pooblastila. Zato priporoča, naj se dostop do evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu omeji na natančno opredeljene in hujše kršitve predlagane uredbe ter na primere, v katerih obstaja utemeljen sum (ki bi moral biti podprt s konkretnimi začetnimi dokazi), da je bila storjena kršitev. Poleg tega je taka omejitev posebno pomembna za to, da se prepreči možnost uporabe pooblastila v zvezi z dostopom za dejavnosti lovljenja osebnih podatkov, podatkovnega rudarjenja ali druge namene.

| (b) | V predlogu pooblastilo organa ESMA za to, da zahteva dostop do telefonskega in podatkovnega prometa, ni pogojeno s predhodno sodno odobritvijo. ENVP meni, da bi bil ta splošni pogoj upravičen glede na potencialno invazivnost zadevnega pooblastila. Poleg tega bi bilo treba upoštevati, da je v nekaterih državah članicah za vsakršno poseganje v tajnost pisem in drugih občil zakonsko predpisana predhodna sodna odobritev in da je torej drugim organom kazenskega pregona (npr. policiji) in upravnim ustanovam táko poseganje brez tega strogega nadzora onemogočeno (18). Po mnenju ENVP je obveznost sodne odobritve neizogibna vsaj v primerih, v katerih se taka odobritev zahteva po nacionalnem pravu (19). |
| --- | --- |

(b)

V predlogu pooblastilo organa ESMA za to, da zahteva dostop do telefonskega in podatkovnega prometa, ni pogojeno s predhodno sodno odobritvijo. ENVP meni, da bi bil ta splošni pogoj upravičen glede na potencialno invazivnost zadevnega pooblastila. Poleg tega bi bilo treba upoštevati, da je v nekaterih državah članicah za vsakršno poseganje v tajnost pisem in drugih občil zakonsko predpisana predhodna sodna odobritev in da je torej drugim organom kazenskega pregona (npr. policiji) in upravnim ustanovam táko poseganje brez tega strogega nadzora onemogočeno (18). Po mnenju ENVP je obveznost sodne odobritve neizogibna vsaj v primerih, v katerih se taka odobritev zahteva po nacionalnem pravu (19).

| (c) | ENVP priporoča, naj se doda pogoj, da mora ESMA zahtevati evidence o telefonskem in podatkovnem prometu z uradno odločbo, v kateri so navedeni pravna podlaga in namen zahteve ter katere informacije se zahtevajo, rok, v katerem jih je treba predložiti, in pravica naslovnika, da to odločbo predloži v presojo Sodišču Evropske unije. Kakršna koli zahteva brez uradne odločbe za naslovnika ni zavezujoča. |
| --- | --- |

(c)

ENVP priporoča, naj se doda pogoj, da mora ESMA zahtevati evidence o telefonskem in podatkovnem prometu z uradno odločbo, v kateri so navedeni pravna podlaga in namen zahteve ter katere informacije se zahtevajo, rok, v katerem jih je treba predložiti, in pravica naslovnika, da to odločbo predloži v presojo Sodišču Evropske unije. Kakršna koli zahteva brez uradne odločbe za naslovnika ni zavezujoča.

| (d) | Zagotoviti bi bilo treba ustrezna postopkovna jamstva za morebitne zlorabe. Tako bi se lahko s predlogom od Komisije zahtevalo, naj sprejme izvedbene ukrepe, v katerih so podrobno opredeljeni postopki, ki jih morajo uporabljati repozitoriji sklenjenih poslov in organ ESMA pri obdelavi takih podatkov. Ti akti bi morali določati zlasti ustrezne varnostne ukrepe in jamstva za tveganja zlorab ter bi morali vključevati – vendar ne biti omejeni na – poslovne standarde, ki jih upoštevajo pristojne osebe, ki delajo s temi podatki, in interne postopke za zagotavljanje primernega upoštevanja določb o zaupnosti in poslovni tajnosti. Med postopkom sprejemanja takih ukrepov bi se bilo treba posvetovati z ENVP. |
| --- | --- |

(d)

Zagotoviti bi bilo treba ustrezna postopkovna jamstva za morebitne zlorabe. Tako bi se lahko s predlogom od Komisije zahtevalo, naj sprejme izvedbene ukrepe, v katerih so podrobno opredeljeni postopki, ki jih morajo uporabljati repozitoriji sklenjenih poslov in organ ESMA pri obdelavi takih podatkov. Ti akti bi morali določati zlasti ustrezne varnostne ukrepe in jamstva za tveganja zlorab ter bi morali vključevati – vendar ne biti omejeni na – poslovne standarde, ki jih upoštevajo pristojne osebe, ki delajo s temi podatki, in interne postopke za zagotavljanje primernega upoštevanja določb o zaupnosti in poslovni tajnosti. Med postopkom sprejemanja takih ukrepov bi se bilo treba posvetovati z ENVP.

3.4   Relevantnost tega mnenja za druge pravne instrumente, ki vsebujejo podobne določbe

| 17. | Pooblastilo nadzornih organov za to, da zahtevajo dostop do evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu, v evropski zakonodaji ni novo in je predvideno že v različnih veljavnih direktivah in uredbah v zvezi s finančnim sektorjem. Zlasti direktiva o zlorabi trga (20), direktiva o trgih finančnih instrumentov (21), direktiva KNPVP (22) in veljavna uredba o bonitetnih agencijah (23) vse vsebujejo podobno oblikovane določbe. Enako velja za več nedavnih predlogov, ki jih je sprejela Komisija, in sicer za predloge direktive o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov (24), uredbe o spremembi veljavne uredbe o bonitetnih agencijah (25), uredbe o prodaji na kratko in nekaterih vidikih zamenjav kreditnega tveganja (26) ter uredbe o celovitosti in preglednosti energetskega trga (27). |
| --- | --- |

17.

Pooblastilo nadzornih organov za to, da zahtevajo dostop do evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu, v evropski zakonodaji ni novo in je predvideno že v različnih veljavnih direktivah in uredbah v zvezi s finančnim sektorjem. Zlasti direktiva o zlorabi trga (20), direktiva o trgih finančnih instrumentov (21), direktiva KNPVP (22) in veljavna uredba o bonitetnih agencijah (23) vse vsebujejo podobno oblikovane določbe. Enako velja za več nedavnih predlogov, ki jih je sprejela Komisija, in sicer za predloge direktive o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov (24), uredbe o spremembi veljavne uredbe o bonitetnih agencijah (25), uredbe o prodaji na kratko in nekaterih vidikih zamenjav kreditnega tveganja (26) ter uredbe o celovitosti in preglednosti energetskega trga (27).

| 18. | Pri teh veljavnih in predlaganih pravnih instrumentih je treba razlikovati med preiskovalnimi pooblastili, podeljenimi nacionalnim organom, in tistimi, ki so podeljeni organom EU. Več instrumentov določa, da morajo države članice nacionalnim organom podeliti pooblastilo za zahtevanje evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu „v skladu z nacionalnim pravom“ (28). Posledično se pri dejanskem izvrševanju te obveznosti nujno upoštevajo nacionalni zakoni, vključno s tistimi o izvajanju direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES ter drugimi nacionalnimi zakoni, ki vsebujejo dodatna postopkovna jamstva za nacionalne nadzorne in preiskovalne organe. |
| --- | --- |

18.

Pri teh veljavnih in predlaganih pravnih instrumentih je treba razlikovati med preiskovalnimi pooblastili, podeljenimi nacionalnim organom, in tistimi, ki so podeljeni organom EU. Več instrumentov določa, da morajo države članice nacionalnim organom podeliti pooblastilo za zahtevanje evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu „v skladu z nacionalnim pravom“ (28). Posledično se pri dejanskem izvrševanju te obveznosti nujno upoštevajo nacionalni zakoni, vključno s tistimi o izvajanju direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES ter drugimi nacionalnimi zakoni, ki vsebujejo dodatna postopkovna jamstva za nacionalne nadzorne in preiskovalne organe.

| 19. | Instrumenti, s katerimi se pooblastilo za zahtevanje evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu neposredno podeljuje organom EU, kot sta obravnavani predlog o izvedenih finančnih instrumentih OTC in zgoraj navedeni predlog uredbe o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (v nadaljevanju: predlog o bonitetnih agencijah), ne vsebujejo nobenega takega pogoja. Zato se v teh primerih pojavlja še večja potreba po razjasnitvi samega pravnega instrumenta, osebnega in stvarnega obsega tega pooblastila ter okoliščin in pogojev, v katerih oziroma pod katerimi ga je mogoče uporabiti, ter zagotovitvi ustreznih zaščitnih ukrepov za primer zlorabe. |
| --- | --- |

19.

Instrumenti, s katerimi se pooblastilo za zahtevanje evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu neposredno podeljuje organom EU, kot sta obravnavani predlog o izvedenih finančnih instrumentih OTC in zgoraj navedeni predlog uredbe o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (v nadaljevanju: predlog o bonitetnih agencijah), ne vsebujejo nobenega takega pogoja. Zato se v teh primerih pojavlja še večja potreba po razjasnitvi samega pravnega instrumenta, osebnega in stvarnega obsega tega pooblastila ter okoliščin in pogojev, v katerih oziroma pod katerimi ga je mogoče uporabiti, ter zagotovitvi ustreznih zaščitnih ukrepov za primer zlorabe.

| 20. | V tem pogledu imajo ugotovitve, podane v tem mnenju, čeprav so osredotočene na predlog o izvedenih finančnih instrumentih OTC, splošnejšo relevantnost. ENVP se zaveda, da za zakonodajo, ki je že bila sprejeta ali bo sprejeta v kratkem, te pripombe morda prihajajo prepozno. Kljub temu poziva institucije, naj razmislijo o potrebi po spremembi še nesprejetih predlogov, da bi se v njih upoštevali pomisleki, izraženi v tem mnenju. Kar zadeva že sprejeta besedila, ENVP poziva institucije, naj iščejo možnosti za razjasnitev zadev, na primer tam, kjer bi se lahko področje uporabe zadevne določbe neposredno ali posredno opredelilo v delegiranih ali izvedbenih aktih, kot so akti, ki določajo podrobnosti o zahtevah glede vodenja evidenc, razlagalna obvestila ali drugi primerljivi dokumenti (29). ENVP pričakuje, da se bo Komisija v okviru teh povezanih postopkov posvetovala z njim. |
| --- | --- |

20.

V tem pogledu imajo ugotovitve, podane v tem mnenju, čeprav so osredotočene na predlog o izvedenih finančnih instrumentih OTC, splošnejšo relevantnost. ENVP se zaveda, da za zakonodajo, ki je že bila sprejeta ali bo sprejeta v kratkem, te pripombe morda prihajajo prepozno. Kljub temu poziva institucije, naj razmislijo o potrebi po spremembi še nesprejetih predlogov, da bi se v njih upoštevali pomisleki, izraženi v tem mnenju. Kar zadeva že sprejeta besedila, ENVP poziva institucije, naj iščejo možnosti za razjasnitev zadev, na primer tam, kjer bi se lahko področje uporabe zadevne določbe neposredno ali posredno opredelilo v delegiranih ali izvedbenih aktih, kot so akti, ki določajo podrobnosti o zahtevah glede vodenja evidenc, razlagalna obvestila ali drugi primerljivi dokumenti (29). ENVP pričakuje, da se bo Komisija v okviru teh povezanih postopkov posvetovala z njim.

4.   POMISLEKI GLEDE VARSTVA PODATKOV V ZVEZI Z DRUGIMI DELI PREDLOGA

| 21. | ENVP meni, da je primerno podati dodatne pripombe v zvezi z nekaterimi drugimi točkami predloga, ki se nanašajo na pravici posameznikov do zasebnosti in varstva podatkov. |
| --- | --- |

21.

ENVP meni, da je primerno podati dodatne pripombe v zvezi z nekaterimi drugimi točkami predloga, ki se nanašajo na pravici posameznikov do zasebnosti in varstva podatkov.

4.1   Uporaba Direktive 95/46/ES in Uredbe (ES) št. 45/2001

| 22. | V uvodni izjavi 48 je pravilno navedeno, da je nujno, da države članice in ESMA ščitijo pravico fizičnih oseb do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES. ENVP pozdravlja sklicevanje na Direktivo 95/46/ES v tej uvodni izjavi. Vendar bi bil lahko pomen te uvodne izjave jasneje izražen z dodatno navedbo, da določbe predlagane uredbe ne posegajo v nacionalne predpise o izvajanju Direktive 95/46/ES. Po možnosti bi bilo treba tako sklicevanje vključiti tudi v eno od materialnih določb. |
| --- | --- |

22.

V uvodni izjavi 48 je pravilno navedeno, da je nujno, da države članice in ESMA ščitijo pravico fizičnih oseb do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES. ENVP pozdravlja sklicevanje na Direktivo 95/46/ES v tej uvodni izjavi. Vendar bi bil lahko pomen te uvodne izjave jasneje izražen z dodatno navedbo, da določbe predlagane uredbe ne posegajo v nacionalne predpise o izvajanju Direktive 95/46/ES. Po možnosti bi bilo treba tako sklicevanje vključiti tudi v eno od materialnih določb.

| 23. | Poleg tega ENVP opozarja, da je ESMA evropski organ, za katerega velja Uredba (ES) št. 45/2001 in ki je pod nadzorom ENVP. Zato priporoča, naj se doda izrecno sklicevanje na to uredbo, pri čemer naj se navede še, da določbe predloga ne posegajo v navedeno uredbo. |
| --- | --- |

23.

Poleg tega ENVP opozarja, da je ESMA evropski organ, za katerega velja Uredba (ES) št. 45/2001 in ki je pod nadzorom ENVP. Zato priporoča, naj se doda izrecno sklicevanje na to uredbo, pri čemer naj se navede še, da določbe predloga ne posegajo v navedeno uredbo.

4.2   Omejitev namena, nujnost in kakovost podatkov

| 24. | Eden od glavnih ciljev predlagane uredbe je povečati preglednost trga izvedenih finančnih instrumentov OTC in izboljšati regulativni nadzor nad tem trgom. Ob upoštevanju tega cilja se s predlogom finančnim in nefinančnim nasprotnim strankam, ki izpolnjujejo določene pogoje glede pragov, nalaga obveznost, da o podrobnostih vseh pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so jih sklenile, ter o vseh spremembah in prenehanjih teh pogodb poročajo v registrirani repozitorij sklenjenih poslov (člen 6) (30). Repozitoriji sklenjenih poslov naj bi te informacije hranili in jih dajali na voljo različnim organom za regulativne namene (člen 67) (31). |
| --- | --- |

24.

Eden od glavnih ciljev predlagane uredbe je povečati preglednost trga izvedenih finančnih instrumentov OTC in izboljšati regulativni nadzor nad tem trgom. Ob upoštevanju tega cilja se s predlogom finančnim in nefinančnim nasprotnim strankam, ki izpolnjujejo določene pogoje glede pragov, nalaga obveznost, da o podrobnostih vseh pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so jih sklenile, ter o vseh spremembah in prenehanjih teh pogodb poročajo v registrirani repozitorij sklenjenih poslov (člen 6) (30). Repozitoriji sklenjenih poslov naj bi te informacije hranili in jih dajali na voljo različnim organom za regulativne namene (člen 67) (31).

| 25. | Če je katera od strank pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, za katero veljajo zgoraj navedene obveznosti kliringa in poročanja, fizična oseba, informacije o tej fizični osebi pomenijo osebne podatke v smislu člena 2(a) Direktive 95/46/ES. Izpolnjevanje teh obveznosti torej pomeni obdelavo osebnih podatkov v smislu člena 2(b) Direktive 95/46/ES. Tudi če stranke transakcije niso fizične osebe, se lahko v okviru členov 6 in 67 še vedno obdelujejo osebni podatki, kot so imena in kontaktni podatki direktorjev podjetij. Zato bi se za te postopke uporabljale določbe Direktive 95/46/ES (ali Uredbe (ES) št. 45/2001, če je to ustrezno). |
| --- | --- |

25.

Če je katera od strank pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, za katero veljajo zgoraj navedene obveznosti kliringa in poročanja, fizična oseba, informacije o tej fizični osebi pomenijo osebne podatke v smislu člena 2(a) Direktive 95/46/ES. Izpolnjevanje teh obveznosti torej pomeni obdelavo osebnih podatkov v smislu člena 2(b) Direktive 95/46/ES. Tudi če stranke transakcije niso fizične osebe, se lahko v okviru členov 6 in 67 še vedno obdelujejo osebni podatki, kot so imena in kontaktni podatki direktorjev podjetij. Zato bi se za te postopke uporabljale določbe Direktive 95/46/ES (ali Uredbe (ES) št. 45/2001, če je to ustrezno).

| 26. | Osnovna zahteva zakonodaje o varstvu podatkov je, da se morajo informacije obdelovati za določene, izrecne in zakonite namene in se ne smejo naprej obdelovati na način, ki je nezdružljiv s temi nameni (32). Poleg tega morajo biti podatki, ki se uporabljajo za izpolnjevanje teh namenov, primerni, ustrezni in ne pretirani glede na namene. ENVP po analizi predlagane uredbe ugotavlja, da sistem, ki se uvaja s predlogom, ne izpolnjuje teh zahtev. |
| --- | --- |

26.

Osnovna zahteva zakonodaje o varstvu podatkov je, da se morajo informacije obdelovati za določene, izrecne in zakonite namene in se ne smejo naprej obdelovati na način, ki je nezdružljiv s temi nameni (32). Poleg tega morajo biti podatki, ki se uporabljajo za izpolnjevanje teh namenov, primerni, ustrezni in ne pretirani glede na namene. ENVP po analizi predlagane uredbe ugotavlja, da sistem, ki se uvaja s predlogom, ne izpolnjuje teh zahtev.

| 27. | Kar zadeva omejitev namena, je treba poudariti, da v predlogu niso natančno opredeljeni nameni sistema poročanja in, kar je najpomembneje, nameni, za katere lahko pristojni organi na podlagi člena 67 predloga dostopajo do informacij, ki jih hranijo repozitoriji sklenjenih poslov. Splošna navedba potrebe po povečanju preglednosti trga izvedenih finančnih instrumentov OTC očitno ne zadošča za upoštevanje načela omejitve namena. To načelo je še bolj izpostavljeno s členom 20(3) predlagane uredbe, ki se nanaša na „Poslovno skrivnost“ in za katerega se zdi, da v sedanji obliki omogoča uporabo zaupnih informacij, prejetih na podlagi predlagane uredbe, za številne dodatne namene, ki niso jasno opredeljeni (33). |
| --- | --- |

27.

Kar zadeva omejitev namena, je treba poudariti, da v predlogu niso natančno opredeljeni nameni sistema poročanja in, kar je najpomembneje, nameni, za katere lahko pristojni organi na podlagi člena 67 predloga dostopajo do informacij, ki jih hranijo repozitoriji sklenjenih poslov. Splošna navedba potrebe po povečanju preglednosti trga izvedenih finančnih instrumentov OTC očitno ne zadošča za upoštevanje načela omejitve namena. To načelo je še bolj izpostavljeno s členom 20(3) predlagane uredbe, ki se nanaša na „Poslovno skrivnost“ in za katerega se zdi, da v sedanji obliki omogoča uporabo zaupnih informacij, prejetih na podlagi predlagane uredbe, za številne dodatne namene, ki niso jasno opredeljeni (33).

| 28. | Poleg tega v predlogu ni natančno opredeljeno, kateri podatki bodo predmet hrambe, poročanja ali dostopa, vključno s kakršnimi koli osebnimi podatki določenih ali določljivih oseb. Na podlagi zgoraj navedenih členov 6 in 67 je Komisija pooblaščena, da v delegiranih aktih dodatno opredeli vsebino obveznosti poročanja in vodenja evidenc. Čeprav ENVP razume praktično potrebo po uporabi takega postopka, želi poudariti, da bi bilo treba – če informacije, ki se obdelujejo na podlagi zgoraj navedenih členov, zadevajo fizične osebe – glavna pravila in jamstva v zvezi z varstvom podatkov določiti v temeljni zakonodaji. |
| --- | --- |

28.

Poleg tega v predlogu ni natančno opredeljeno, kateri podatki bodo predmet hrambe, poročanja ali dostopa, vključno s kakršnimi koli osebnimi podatki določenih ali določljivih oseb. Na podlagi zgoraj navedenih členov 6 in 67 je Komisija pooblaščena, da v delegiranih aktih dodatno opredeli vsebino obveznosti poročanja in vodenja evidenc. Čeprav ENVP razume praktično potrebo po uporabi takega postopka, želi poudariti, da bi bilo treba – če informacije, ki se obdelujejo na podlagi zgoraj navedenih členov, zadevajo fizične osebe – glavna pravila in jamstva v zvezi z varstvom podatkov določiti v temeljni zakonodaji.

| 29. | Nazadnje, s členom 6 Direktive 95/46/ES in členom 4 Uredbe (ES) št. 45/2001 se zahteva, da so osebni podatki shranjeni v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere so bili podatki zbrani. ENVP opozarja, da predlog ne določa nobenega konkretnega omejevalnega obdobja za hrambo osebnih podatkov, ki bi se lahko obdelovali na podlagi členov 6, 27 in 67 predlagane uredbe. Člena 27 in 67 določata le, da se zadevne evidence hranijo vsaj deset let. Vendar je to samo minimalno obdobje hrambe, kar je očitno v nasprotju z zahtevami, določenimi v zakonodaji o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

29.

Nazadnje, s členom 6 Direktive 95/46/ES in členom 4 Uredbe (ES) št. 45/2001 se zahteva, da so osebni podatki shranjeni v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere so bili podatki zbrani. ENVP opozarja, da predlog ne določa nobenega konkretnega omejevalnega obdobja za hrambo osebnih podatkov, ki bi se lahko obdelovali na podlagi členov 6, 27 in 67 predlagane uredbe. Člena 27 in 67 določata le, da se zadevne evidence hranijo vsaj deset let. Vendar je to samo minimalno obdobje hrambe, kar je očitno v nasprotju z zahtevami, določenimi v zakonodaji o varstvu podatkov.

| 30. | Na podlagi zgoraj navedenega ENVP poziva zakonodajalca, naj opredeli vrste osebnih podatkov, ki se lahko obdelujejo v skladu s predlogom, namene, za katere lahko različni zadevni subjekti obdelujejo te podatke, ter natančno, potrebno in sorazmerno obdobje hrambe podatkov za to obdelavo. |
| --- | --- |

30.

Na podlagi zgoraj navedenega ENVP poziva zakonodajalca, naj opredeli vrste osebnih podatkov, ki se lahko obdelujejo v skladu s predlogom, namene, za katere lahko različni zadevni subjekti obdelujejo te podatke, ter natančno, potrebno in sorazmerno obdobje hrambe podatkov za to obdelavo.

4.3   Inšpekcijski pregledi na kraju samem

| 31. | S členom 61(2)(c) se organu ESMA podeljuje pooblastilo za opravljanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem s predhodno najavo ali brez nje. Ni jasno, ali bi bili ti inšpekcijski pregledi omejeni na poslovne prostore repozitorija sklenjenih poslov ali bi se uporabljali tudi za zasebne prostore in posest fizičnih oseb. Iz člena 56(1)(d), na podlagi katerega lahko Komisija na zahtevo organa ESMA naloži periodične denarne kazni zaposlenim v repozitoriju sklenjenih poslov ali drugim osebam, ki so z njim povezane, z namenom privolitve v inšpekcijski pregled na kraju samem, ki ga odredi organ ESMA v skladu s členom 61(2), bi lahko (nenamerno) izhajalo, da ti pregledi ne bi bili omejeni na poslovne prostore repozitorija sklenjenih poslov. |
| --- | --- |

31.

S členom 61(2)(c) se organu ESMA podeljuje pooblastilo za opravljanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem s predhodno najavo ali brez nje. Ni jasno, ali bi bili ti inšpekcijski pregledi omejeni na poslovne prostore repozitorija sklenjenih poslov ali bi se uporabljali tudi za zasebne prostore in posest fizičnih oseb. Iz člena 56(1)(d), na podlagi katerega lahko Komisija na zahtevo organa ESMA naloži periodične denarne kazni zaposlenim v repozitoriju sklenjenih poslov ali drugim osebam, ki so z njim povezane, z namenom privolitve v inšpekcijski pregled na kraju samem, ki ga odredi organ ESMA v skladu s členom 61(2), bi lahko (nenamerno) izhajalo, da ti pregledi ne bi bili omejeni na poslovne prostore repozitorija sklenjenih poslov.

| 32. | Brez nadaljnje razprave o tem vprašanju ENVP priporoča, naj se pooblastilo za opravljanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem (in povezano pooblastilo za nalaganje periodičnih denarnih kazni iz člena 56) omeji samo na poslovne prostore repozitorijev sklenjenih poslov in drugih pravnih oseb, ki so znatno in očitno povezane z njimi (34). Če bi Komisija v resnici nameravala omogočiti inšpekcijske preglede neposlovnih prostorov fizičnih oseb, bi bilo treba to jasno navesti ter predvideti strožje zahteve za zagotovitev spoštovanja načel nujnosti in sorazmernosti (zlasti glede navedbe okoliščin in pogojev, v katerih oziroma pod katerimi se lahko opravljajo taki pregledi). |
| --- | --- |

32.

Brez nadaljnje razprave o tem vprašanju ENVP priporoča, naj se pooblastilo za opravljanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem (in povezano pooblastilo za nalaganje periodičnih denarnih kazni iz člena 56) omeji samo na poslovne prostore repozitorijev sklenjenih poslov in drugih pravnih oseb, ki so znatno in očitno povezane z njimi (34). Če bi Komisija v resnici nameravala omogočiti inšpekcijske preglede neposlovnih prostorov fizičnih oseb, bi bilo treba to jasno navesti ter predvideti strožje zahteve za zagotovitev spoštovanja načel nujnosti in sorazmernosti (zlasti glede navedbe okoliščin in pogojev, v katerih oziroma pod katerimi se lahko opravljajo taki pregledi).

4.4   Izmenjave podatkov in načelo omejitve namena

| 33. | Več določb predlagane uredbe omogoča obsežne izmenjave podatkov in informacij med organom ESMA, pristojnimi organi držav članic in pristojnimi organi iz tretjih držav (glej zlasti člene 21, 23 in 62). Prenosi podatkov v tretje države so mogoči tudi, kadar priznana CCP ali repozitorij sklenjenih poslov iz tretje države opravljata storitve za subjekte, priznane v Uniji. Če izmenjani podatki in informacije zadevajo določene ali določljive fizične osebe, se uporabljajo členi od 7 do 9 Uredbe (ES) št. 45/2001 ter člena 25 in 26 Direktive 95/46/ES, kot je ustrezno. Zlasti so prenosi v tretje države mogoči samo, kadar je v teh državah zagotovljena ustrezna raven zaščite ali kadar velja katero od zadevnih odstopanj, določenih v zakonodaji o varstvu podatkov. Zaradi jasnosti bi bilo treba v besedilo vključiti izrecno sklicevanje na Uredbo (ES) št. 45/2001 in Direktivo 95/46/ES ter pri tem navesti, da morajo biti taki prenosi v skladu s predpisi, določenimi v navedeni uredbi oziroma direktivi. |
| --- | --- |

33.

Več določb predlagane uredbe omogoča obsežne izmenjave podatkov in informacij med organom ESMA, pristojnimi organi držav članic in pristojnimi organi iz tretjih držav (glej zlasti člene 21, 23 in 62). Prenosi podatkov v tretje države so mogoči tudi, kadar priznana CCP ali repozitorij sklenjenih poslov iz tretje države opravljata storitve za subjekte, priznane v Uniji. Če izmenjani podatki in informacije zadevajo določene ali določljive fizične osebe, se uporabljajo členi od 7 do 9 Uredbe (ES) št. 45/2001 ter člena 25 in 26 Direktive 95/46/ES, kot je ustrezno. Zlasti so prenosi v tretje države mogoči samo, kadar je v teh državah zagotovljena ustrezna raven zaščite ali kadar velja katero od zadevnih odstopanj, določenih v zakonodaji o varstvu podatkov. Zaradi jasnosti bi bilo treba v besedilo vključiti izrecno sklicevanje na Uredbo (ES) št. 45/2001 in Direktivo 95/46/ES ter pri tem navesti, da morajo biti taki prenosi v skladu s predpisi, določenimi v navedeni uredbi oziroma direktivi.

| 34. | V skladu z načelom omejitve namena (35) ENVP priporoča še, naj se dodajo jasne omejitve glede vrst osebnih podatkov, ki se lahko izmenjujejo, in opredelijo nameni, za katere se lahko izmenjujejo ti podatki. |
| --- | --- |

34.

V skladu z načelom omejitve namena (35) ENVP priporoča še, naj se dodajo jasne omejitve glede vrst osebnih podatkov, ki se lahko izmenjujejo, in opredelijo nameni, za katere se lahko izmenjujejo ti podatki.

4.5   Odgovornost in poročanje

| 35. | S členom 68 predloga se Komisiji nalaga več obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem različnih elementov predlagane uredbe. ENVP priporoča, naj se doda še obveznost, da mora organ ESMA redno poročati o uporabi svojih preiskovalnih pooblastil ter zlasti pooblastila za zahtevanje evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu. Glede na ugotovitve v poročilu bi morala Komisija imeti tudi možnost podati priporočila, vključno s predlogi za revizijo zadevne uredbe, če je to ustrezno. |
| --- | --- |

35.

S členom 68 predloga se Komisiji nalaga več obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem različnih elementov predlagane uredbe. ENVP priporoča, naj se doda še obveznost, da mora organ ESMA redno poročati o uporabi svojih preiskovalnih pooblastil ter zlasti pooblastila za zahtevanje evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu. Glede na ugotovitve v poročilu bi morala Komisija imeti tudi možnost podati priporočila, vključno s predlogi za revizijo zadevne uredbe, če je to ustrezno.

5.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 36. | Z obravnavanim predlogom se organu ESMA podeljuje pooblastilo, da za izvedbo nalog v zvezi z nadzorom nad repozitoriji sklenjenih poslov „zahteva evidence o telefonskem in podatkovnem prometu“. Da bi se pooblastilo za zahtevanje evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu štelo za nujno in sorazmerno, bi moralo biti omejeno na tisto, kar je primerno za uresničevanje zastavljenega cilja, in ne bi smelo presegati okvirov, potrebnih za to uresničevanje. Zadevna določba v sedanji obliki ne izpolnjuje teh zahtev, saj je zasnovana preširoko. Zlasti niso dovolj natančno opredeljeni osebni in stvarni obseg pooblastila ter okoliščine in pogoji, v katerih oziroma pod katerimi ga je mogoče uporabljati. |
| --- | --- |

36.

Z obravnavanim predlogom se organu ESMA podeljuje pooblastilo, da za izvedbo nalog v zvezi z nadzorom nad repozitoriji sklenjenih poslov „zahteva evidence o telefonskem in podatkovnem prometu“. Da bi se pooblastilo za zahtevanje evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu štelo za nujno in sorazmerno, bi moralo biti omejeno na tisto, kar je primerno za uresničevanje zastavljenega cilja, in ne bi smelo presegati okvirov, potrebnih za to uresničevanje. Zadevna določba v sedanji obliki ne izpolnjuje teh zahtev, saj je zasnovana preširoko. Zlasti niso dovolj natančno opredeljeni osebni in stvarni obseg pooblastila ter okoliščine in pogoji, v katerih oziroma pod katerimi ga je mogoče uporabljati.

| 37. | Čeprav so pripombe, podane v tem mnenju, osredotočene na predlog o izvedenih finančnih instrumentih OTC, so relevantne tudi za uporabo veljavne zakonodaje ter za druge še nesprejete in morebitne prihodnje predloge, ki bi vsebovali enakovredne določbe. To še posebej velja v primeru, v katerem se zadevno pooblastilo, kot v tem predlogu, organu EU podeljuje brez sklicevanja na posebne pogoje in postopke, določene z nacionalnimi zakoni (npr. predlog o bonitetnih agencijah). |
| --- | --- |

37.

Čeprav so pripombe, podane v tem mnenju, osredotočene na predlog o izvedenih finančnih instrumentih OTC, so relevantne tudi za uporabo veljavne zakonodaje ter za druge še nesprejete in morebitne prihodnje predloge, ki bi vsebovali enakovredne določbe. To še posebej velja v primeru, v katerem se zadevno pooblastilo, kot v tem predlogu, organu EU podeljuje brez sklicevanja na posebne pogoje in postopke, določene z nacionalnimi zakoni (npr. predlog o bonitetnih agencijah).

| 38. | Ob upoštevanju zgoraj navedenega ENVP svetuje zakonodajalcu, naj:






  — | jasno opredeli kategorije evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu, ki jih morajo repozitoriji sklenjenih poslov hraniti in/ali zagotoviti pristojnim organom. Taki podatki morajo biti primerni, ustrezni in ne pretirani glede na namen, za katerega se obdelujejo, |
| --- | --- | --- |

38.

Ob upoštevanju zgoraj navedenega ENVP svetuje zakonodajalcu, naj:

—

jasno opredeli kategorije evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu, ki jih morajo repozitoriji sklenjenih poslov hraniti in/ali zagotoviti pristojnim organom. Taki podatki morajo biti primerni, ustrezni in ne pretirani glede na namen, za katerega se obdelujejo,

| — | omeji pooblastilo za zahtevanje dostopa do evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu na repozitorije sklenjenih poslov, |
| --- | --- |

—

omeji pooblastilo za zahtevanje dostopa do evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu na repozitorije sklenjenih poslov,

| — | izrecno navede, da je pridobivanje dostopa do telefonskega in podatkovnega prometa neposredno od telekomunikacijskih podjetij izključeno, |
| --- | --- |

—

izrecno navede, da je pridobivanje dostopa do telefonskega in podatkovnega prometa neposredno od telekomunikacijskih podjetij izključeno,

| — | omeji dostop do evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu na opredeljene in hujše kršitve predlagane uredbe ter na primere, v katerih obstaja utemeljen sum (ki bi moral biti podprt s konkretnimi začetnimi dokazi), da je bila storjena kršitev, |
| --- | --- |

—

omeji dostop do evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu na opredeljene in hujše kršitve predlagane uredbe ter na primere, v katerih obstaja utemeljen sum (ki bi moral biti podprt s konkretnimi začetnimi dokazi), da je bila storjena kršitev,

| — | pojasni, da repozitoriji sklenjenih poslov zagotovijo evidence o telefonskem in podatkovnem prometu samo takrat, kadar se to od njih zahteva z uradno odločbo, v kateri je med drugim navedena pravica do tega, da se ta odločba predloži v presojo Sodišču Evropske unije, |
| --- | --- |

—

pojasni, da repozitoriji sklenjenih poslov zagotovijo evidence o telefonskem in podatkovnem prometu samo takrat, kadar se to od njih zahteva z uradno odločbo, v kateri je med drugim navedena pravica do tega, da se ta odločba predloži v presojo Sodišču Evropske unije,

| — | določi, da se taka odločba ne sme izvršiti brez predhodne sodne odobritve nacionalnega sodnega organa zadevne države članice (vsaj v primerih, v katerih se taka odobritev zahteva po nacionalnem pravu), |
| --- | --- |

—

določi, da se taka odločba ne sme izvršiti brez predhodne sodne odobritve nacionalnega sodnega organa zadevne države članice (vsaj v primerih, v katerih se taka odobritev zahteva po nacionalnem pravu),

| — | zahteva od Komisije, naj sprejme izvedbene ukrepe, v katerih so podrobno določeni postopki, ki jih je treba upoštevati, vključno z ustreznimi varnostnimi ukrepi in jamstvi. |
| --- | --- |

—

zahteva od Komisije, naj sprejme izvedbene ukrepe, v katerih so podrobno določeni postopki, ki jih je treba upoštevati, vključno z ustreznimi varnostnimi ukrepi in jamstvi.

| 39. | Kar zadeva druge vidike predloga, se ENVP sklicuje na svoje pripombe, podane v oddelku 4 tega mnenja. ENVP zlasti svetuje zakonodajalcu, naj:






  — | vključi sklicevanje na Direktivo 95/46/ES in Uredbo (ES) št. 45/2001 vsaj v uvodne izjave, po možnosti pa tudi v eno od materialnih določb predlagane uredbe, pri čemer naj navede, da določbe predlagane uredbe ne posegajo v Direktivo 95/46/ES oziroma Uredbo (ES) št. 45/2001, |
| --- | --- | --- |

39.

Kar zadeva druge vidike predloga, se ENVP sklicuje na svoje pripombe, podane v oddelku 4 tega mnenja. ENVP zlasti svetuje zakonodajalcu, naj:

—

vključi sklicevanje na Direktivo 95/46/ES in Uredbo (ES) št. 45/2001 vsaj v uvodne izjave, po možnosti pa tudi v eno od materialnih določb predlagane uredbe, pri čemer naj navede, da določbe predlagane uredbe ne posegajo v Direktivo 95/46/ES oziroma Uredbo (ES) št. 45/2001,

| — | opredeli vrsto osebnih podatkov, ki se lahko obdelujejo na podlagi predloga v skladu z načelom nujnosti (zlasti v zvezi s členoma 6 in 67), namene, za katere lahko različni zadevni organi/subjekti obdelujejo te podatke, ter natančno, potrebno in sorazmerno obdobje hrambe podatkov za to obdelavo, |
| --- | --- |

—

opredeli vrsto osebnih podatkov, ki se lahko obdelujejo na podlagi predloga v skladu z načelom nujnosti (zlasti v zvezi s členoma 6 in 67), namene, za katere lahko različni zadevni organi/subjekti obdelujejo te podatke, ter natančno, potrebno in sorazmerno obdobje hrambe podatkov za to obdelavo,

| — | omeji pooblastili za opravljanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem iz člena 61(2)(c) in za nalaganje periodičnih denarnih kazni iz člena 56 na repozitorije sklenjenih poslov in druge pravne osebe, ki so znatno in očitno povezane z njimi, |
| --- | --- |

—

omeji pooblastili za opravljanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem iz člena 61(2)(c) in za nalaganje periodičnih denarnih kazni iz člena 56 na repozitorije sklenjenih poslov in druge pravne osebe, ki so znatno in očitno povezane z njimi,

| — | izrecno navede, da morajo mednarodni prenosi osebnih podatkov potekati v skladu z zadevnimi predpisi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Direktive 95/46/ES, doda jasne omejitve glede vrst osebnih podatkov, ki se lahko izmenjujejo, in opredeli namene, za katere se lahko izmenjujejo ti podatki. |
| --- | --- |

—

izrecno navede, da morajo mednarodni prenosi osebnih podatkov potekati v skladu z zadevnimi predpisi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Direktive 95/46/ES, doda jasne omejitve glede vrst osebnih podatkov, ki se lahko izmenjujejo, in opredeli namene, za katere se lahko izmenjujejo ti podatki.

V Bruslju, 19. aprila 2011

Giovanni BUTTARELLI

Pomočnik evropskega nadzornika za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  COM(2010) 484 konč.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja, (UL L 331, 15.12.2010, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES, (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES, (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).

6

(7)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES, (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

7

(8)  Izvedeni finančni instrument je finančna pogodba, vezana na prihodnjo vrednost ali stanje osnove, na katero se nanaša (npr. gibanje obrestnih mer ali vrednosti valute).

8

(9)  Navadno so to zaposleni, ki jim je mogoče pripisati telefonski in podatkovni promet, ter prejemniki in drugi zadevni uporabniki.

9

(10)  Glej člen 6(1) Direktive 2002/58/ES, (UL L 201, 31.7.2002, str. 45).

10

(11)  Glej člen 15(1) Direktive 2002/58/ES, ki določa, da morajo biti takšne omejitve potreben, primeren in sorazmeren ukrep znotraj demokratične družbe za zaščito nacionalne varnosti (to je državne varnosti), obrambe, javne varnosti ter preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje in pregon kriminalnih dejanj ali nedovoljene uporabe elektronskega komunikacijskega sistema iz člena 13(1) Direktive 95/46/ES. V ta namen lahko države članice med drugim sprejmejo zakonske ukrepe, ki določajo zadrževanje podatkov za določeno obdobje, upravičeno z razlogi iz tega odstavka.

11

(12)  Glej na primer sodbo Sodišča Evropske unije z dne 9. novembra 2010 v združenih zadevah Volker und Markus Schecke, C-92/09 in C-93/09, še neobjavljena v ZOdl., točka 74.

12

(13)  Na primer, v uvodni izjavi 44 je navedeno, da za repozitorije sklenjenih poslov veljajo stroge zahteve glede vodenja evidenc in upravljanja podatkov. Člen 66 določa, da repozitorij sklenjenih poslov „takoj evidentira informacije, prejete v skladu s členom 6, in jih hrani vsaj deset let po prenehanju ustreznih pogodb. Za dokumentiranje sprememb shranjenih podatkov uporabi pravočasne in učinkovite postopke evidentiranja“. Poleg tega člen 67 določa, da „[r]epozitorij sklenjenih poslov da na voljo potrebne informacije“ organu ESMA in različnim drugim pristojnim organom.

13

(14)  Izraz „evidence o telefonskem in podatkovnem prometu“ bi se lahko nanašal na zelo raznovrstne informacije, vključno s časom, trajanjem in velikostjo sporočila, uporabljenim protokolom, lokacijo pošiljateljeve ali prejemnikove terminalske opreme, omrežjem, iz katerega sporočilo izhaja ali v katerem se končuje, začetkom, koncem ali trajanjem povezave ali celo seznamom obiskanih spletnih strani in vsebino samih sporočil, če so shranjena. Če te informacije zadevajo določene ali določljive fizične osebe, gre za osebne podatke.

14

(15)  Glej člen 6(1)(c) Direktive 95/46/ES in člen 4(1)(c) Uredbe (ES) št. 45/2001 . Treba bi bilo tudi preučiti, ali je mogoče zasnovati posebne zaščitne ukrepe, da bi se preprečila zajetje in obdelava podatkov, povezanih z dejansko zasebno uporabo.

15

(16)  Iz člena 56(1)(c), na podlagi katerega lahko Komisija na zahtevo organa ESMA naloži periodične denarne kazni zaposlenim v repozitoriju sklenjenih poslov ali drugim osebam, ki so z njim povezane, z namenom privolitve v preiskavo, ki jo sproži organ ESMA v skladu s členom 61(2), bi lahko (nenamerno) izhajalo, da ne.

16

(17)  Kot je bilo že navedeno, direktiva o e-zasebnosti določa splošno načelo, da morajo biti podatki o prometu, potem ko niso več potrebni za namen prenosa sporočila, izbrisani ali predelani v anonimne. Taki podatki se lahko naprej obdelujejo le za namene zaračunavanja in plačil za medsebojne povezave ter samo do poteka obdobja, med katerim se lahko obračun zakonito izpodbija ali sprožijo postopki za pridobitev plačila. Vsako odstopanje od tega načela mora biti potrebno, primerno in sorazmerno znotraj demokratične družbe za posebne namene javnega reda (in sicer zaščito nacionalne varnosti (to je državne varnosti), obrambe, javne varnosti ali preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje in pregon kriminalnih dejanj ali nedovoljene uporabe elektronskih komunikacijskih sistemov).

17

(18)  V italijanski ustavi se na primer zahteva, da vsako poseganje v tajnost pisem in drugih občil, vključno z dostopom do podatkov o prometu, ki ne razkrivajo vsebine sporočil, odredi ali odobri član sodstva.

18

(19)  Podoben pogoj je bil dodan spremenjeni različici predloga uredbe o bonitetnih agencijah, ki ga je EP izglasoval decembra 2010.

19

(20)  Direktiva 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga), (UL L 96, 12.4.2003, str. 16).

20

(21)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS, (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

21

(22)  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

22

(23)  Uredba (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah, (UL L 302, 17.11.2009, str. 1).

23

(24)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. aprila 2009 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembi direktiv 2004/39/ES in 2009/.../ES, COM(2009) 207.

24

(25)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. junija 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah, COM(2010) 289.

25

(26)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. septembra 2010 o prodaji na kratko in nekaterih vidikih zamenjav kreditnega tveganja, COM(2010) 482.

26

(27)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. decembra 2010 o celovitosti in preglednosti energetskega trga, COM(2010) 726.

27

(28)  Glej na primer člen 12(2) direktive o zlorabi trga, navedene v opombi 20. Glej tudi člen 50 direktive o trgih finančnih instrumentov, navedene v opombi 21.

28

(29)  Člen 37 predloga o bonitetnih agencijah na primer omogoča Komisiji, da spremeni priloge k zadevni uredbi, ki vsebujejo podrobnosti o zahtevah glede vodenja evidenc, naloženih bonitetnim agencijam; glej tudi uvodno izjavo 10 predloga o bonitetnih agencijah, s katero se organu ESMA podeljuje pooblastilo za izdajo in posodabljanje nezavezujočih smernic o vprašanjih v zvezi z uporabo uredbe o bonitetnih agencijah.

29

(30)  V skladu s členom 6(4) predloga je Komisija pooblaščena za določanje podrobnosti in vrste poročil za različne razrede izvedenih finančnih instrumentov, pri čemer ta poročila vsebujejo vsaj: (a) stranke pogodbe in, če se razlikuje, upravičenca do pravic in obveznosti, ki izhajajo iz pogodbe; ter (b) glavne značilnosti pogodbe, vključno z vrsto, podlago, zapadlostjo in hipotetično vrednostjo.

30

(31)  Glej obrazložitveni memorandum, str. 11. V členu 67 je to konkretizirano z določbo, da repozitorij sklenjenih poslov da na voljo potrebne informacije več subjektom, in sicer organu ESMA, pristojnim organom, ki nadzorujejo podjetja, za katere velja obveznost poročanja, pristojnim organom, ki nadzorujejo CCP, in ustreznim centralnim bankam ESCB.

31

(32)  Glej na primer Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 6. januarja 2010 o predlogu direktive Sveta o upravnem sodelovanju na področju obdavčenja, UL C 101, 20.4.2010, str. 1.

32

(33)  Člen 20(3) se glasi: „Brez poseganja v primere, ki jih pokriva kazensko pravo, lahko pristojni organi, organ ESMA, telesa ali fizične ali pravne osebe, razen pristojnih organov, ki prejmejo zaupne informacije v skladu s to uredbo, te informacije uporabijo samo pri opravljanju svojih dolžnosti in za izvajanje svojih funkcij – v primeru pristojnih organov v okviru področja uporabe te uredbe ali v primeru drugih organov, teles ali fizičnih ali pravnih oseb za namen, za katerega so jim bile take informacije posredovane ali v okviru upravnih ali sodnih postopkov, ki se posebej nanašajo na izvajanje teh funkcij, ali oboje. Organ, ki prejme informacije, lahko te informacije uporabi za druge namene, če organ ESMA, pristojni organ ali drug organ, telo ali oseba, ki posreduje informacije, v to privoli.“

33

(34)  Podoben pogoj je bil dodan spremenjeni različici predloga o bonitetnih agencijah, ki ga je Evropski parlament izglasoval decembra 2010.

34

(35)  Glej člen 6(1)(b) Direktive 95/46/ES in člen 4(1)(b) Uredbe (ES) št. 45/2001.

35

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/17

---

Sporočilo Komisije o organu, pristojnem za izdajo potrdil o pristnosti v okviru Uredbe (ES) št. 620/2009

2011/C 216/05

Z Uredbo Sveta (ES) št. 617/2009 z dne 13. julija 2009, objavljeno v
  Uradnem listu Evropske unije L 182 z dne 15. julija 2009, je bila odprta uvozna tarifna kvota za goveje in telečje meso visoke kakovosti.

Člen 7 Uredbe Komisije (ES) št. 620/2009 z dne 13. julija 2009 določa, da je sprostitev proizvodov, uvoženih v okviru navedene kvote, v prosti promet pogojena s predložitvijo potrdila o pristnosti.

Za izdajo potrdil o pristnosti v okviru navedene uredbe je pristojen naslednji organ:

| Ministry of Agriculture and Forestry |
| --- |
| Pastoral House |
| 25 The Terrace |
| Wellington |
| NEW ZEALAND |

Ministry of Agriculture and Forestry

Pastoral House

25 The Terrace

Wellington

NEW ZEALAND

Poštni naslov

| Ministry of Agriculture and Forestry |
| --- |
| PO Box 2526 |
| Wellington 6140 |
| NEW ZEALAND |
| Tel. +64 48940100 |
| Faks +64 48940720 |
| E-naslov: nzfsa.info@maf.govt.nz |
| Internet: http://www.maf.govt.nz |

Ministry of Agriculture and Forestry

PO Box 2526

Wellington 6140

NEW ZEALAND

Tel. +64 48940100

Faks +64 48940720

E-naslov: nzfsa.info@maf.govt.nz

Internet: http://www.maf.govt.nz

---

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/18

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6151 – PetroChina/INEOS/JV)

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 216/06

Komisija se je 13. maja 2011 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32011M6151. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32011M6151. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/19

---

PRAVILNIK O DOSTOPU JAVNOSTI DO DOKUMENTOV EVROPSKEGA PARLAMENTA

Sklep Predsedstva z dne 28. novembra 2001 (1)
   (2)
   (3)
   (4)

2011/C 216/07

PREDSEDSTVO –

ob upoštevanju člena 15(3) PDEU,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, zlasti členov 11, 12 in 18,

ob upoštevanju člena 23(2) in (12), člena 103(1) in člena 104 svojega poslovnika,

ker so splošna načela za dostop do dokumentov v skladu s členom 15(3) PDEU določena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001,

ker je Evropski parlament v skladu z nekdanjim členom 255(3) Pogodbe ES in členom 18(1) Uredbe (ES) št. 1049/2001 svoj poslovnik prilagodil s sklepom z dne 13. novembra 2001,

ker je na osnovi člena 104 (2), (3) in (4) svojega poslovnika predsedstvo Parlamenta dolžno določiti pravila o oblikovanju registra referenc dokumentov, natančne pogoje vpogleda in telesa, pristojna za obravnavanje prošenj za dostop,

ker je treba ukrepe v zvezi s sistemom plačila pristojbin za izdajo dokumentov prilagoditi določbam člena 10 Uredbe (ES) št. 1049/2001, da se določijo dodatni stroški, ki jih mora plačati prosilec v primeru izdaje obsežnih dokumentov,

ker je smotrno, da se v enem samem sklepu združijo vsi ukrepi, ki zadevajo upravljanje registra dokumentov Evropskega parlamenta, da se tako zagotovi preglednost v odnosu z državljani,

ker Uredba (ES) št. 1049/2001 ne dopušča upoštevanja funkcije prosilca in sprejeti sklepi v skladu s tem pravilnikom učinkujejo „erga omnes“. Vseeno imajo poslanci in zaposleni v institucijah v skladu s poslovnikom Parlamenta, finančno uredbo, Uredbo (ES) št. 45/2001 in kadrovskimi predpisi privilegirane pravice dostopanja, ki jih lahko uporabljajo namesto določb Uredbe (ES) št. 1049/2001,

ker Uredba (ES) št. 1049/2001 in ta sklep ne urejata dostopa do dokumentov in njihov prenos med institucijami, saj to urejajo medinstitucionalni sporazumi,

ker se Uredba (ES) št. 1049/2001 nanaša na dostop do obstoječih dokumentov in se morajo prošnje po informacijah obravnavati na osnovi drugih določb,

ker je predsedstvo s sklepom z dne 8. marca 2010 sprejelo nov seznam kategorij dokumentov Evropskega parlamenta, ki so dostopni neposredno,

ker v zadnjih letih pridobljene izkušnje znotraj institucije in razvoj spletišča Parlamenta zahtevajo tehnične spremembe –

SKLENE:

NASLOV I

ELEKTRONSKI REGISTER REFERENC (ERR)

Člen 1

Vzpostavitev

1.   Elektronski register referenc (ERR) se vzpostavi za dokumente Evropskega parlamenta.

2.   Register referenc obsega napotila k dokumentom, ki jih je Evropski parlament od dneva začetka uporabe Uredbe (ES) št. 1049/2001 (5) pripravil sam ali jih je prejel od drugih organov (z izjemo naslednjega odstavka).

3.   Na osnovi člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001 v ERR ni treba dajati na razpolago dokumentov, ki jih je Evropski parlament prejel od drugih institucij in so že zlahka dostopni v elektronskem registru druge institucije. ERR vsebuje povezavo do registra avtorske institucije.

4.   Ta napotila predstavljajo „dokumentacijsko osebno izkaznico“, ki poleg podatkov iz člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001 vsebuje, kolikor je to mogoče, tudi podatke, ki omogočajo identifikacijo organa, ki jih je ustvaril, podatke o jezikih, v katerih je dokument na voljo, status dokumenta, njegovo kategorijo in mesto, kjer je shranjen.

Člen 2

Cilji

ERR je zasnovan tako, da omogoča:

| — | identifikacijo dokumentov preko sistema enotnih referenčnih oznak, |
| --- | --- |

—

identifikacijo dokumentov preko sistema enotnih referenčnih oznak,

| — | neposreden dostop do dokumentov, še zlasti zakonodajnih, |
| --- | --- |

—

neposreden dostop do dokumentov, še zlasti zakonodajnih,

| — | informacijo o dokumentih, ki v skladu s členoma 4 in 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001 niso neposredno dostopni v elektronski obliki. |
| --- | --- |

—

informacijo o dokumentih, ki v skladu s členoma 4 in 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001 niso neposredno dostopni v elektronski obliki.

Člen 3

Vodenje registra

Oddelek „Preglednost – dostop javnosti do dokumentov in odnosi z zainteresiranimi predstavniki“ (v nadaljevanju „pristojna služba“) je odgovoren za:

| — | nadzor vpisa v ERR dokumentov, ki jih je Evropski parlament pripravil sam ali jih je prejel od drugih organov, |
| --- | --- |

—

nadzor vpisa v ERR dokumentov, ki jih je Evropski parlament pripravil sam ali jih je prejel od drugih organov,

| — | sprejem in obdelavo prošenj za dostop do dokumentov v pisni ali elektronski obliki v 15 delovnih dneh, ob možnem podaljšanju, |
| --- | --- |

—

sprejem in obdelavo prošenj za dostop do dokumentov v pisni ali elektronski obliki v 15 delovnih dneh, ob možnem podaljšanju,

| — | izdajo potrdila o prejemu, |
| --- | --- |

—

izdajo potrdila o prejemu,

| — | pomoč prosilcu pri natančni opredelitvi vsebine njegove prošnje in dogovor s prosilcem v zvezi s prošnjami po zelo dolgih ali kompleksnih dokumentih, |
| --- | --- |

—

pomoč prosilcu pri natančni opredelitvi vsebine njegove prošnje in dogovor s prosilcem v zvezi s prošnjami po zelo dolgih ali kompleksnih dokumentih,

| — | omogočanje lažjega dostopa do že objavljenih dokumentov, |
| --- | --- |

—

omogočanje lažjega dostopa do že objavljenih dokumentov,

| — | usklajevanje odgovora s službo, ki je ustvarila dokument ali ima dokument v lasti, ali s pooblaščeno osebo, kadar se prošnja navezuje na dokument, ki ga ni v registru, ali kadar se prošnja navezuje na dokument, za katerega veljajo omejitve iz členov 4 in 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001, |
| --- | --- |

—

usklajevanje odgovora s službo, ki je ustvarila dokument ali ima dokument v lasti, ali s pooblaščeno osebo, kadar se prošnja navezuje na dokument, ki ga ni v registru, ali kadar se prošnja navezuje na dokument, za katerega veljajo omejitve iz členov 4 in 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001,

| — | posvetovanje s tretjimi strankami v skladu s členom 4(4) Uredbe (ES) št. 1049/2001. |
| --- | --- |

—

posvetovanje s tretjimi strankami v skladu s členom 4(4) Uredbe (ES) št. 1049/2001.

Člen 4

Vpis dokumentov v ERR

1.   Napotila k dokumentom so v ERR vpisana v skladu z navodili, ki jih sprejme generalni sekretar in ki zagotavljajo največjo možno sledljivost dokumentov. Obseg vpisov v ERR se bo postopno širil. Naveden bo na začetni strani ERR na spletišču EUROPARL.

2.   Dokumenti Evropskega parlamenta iz člena 104 (2) Uredbe so v ERR vpisani z vednostjo organa ali službe, ki je dokument ustvarila.

3.   Dokumenti, nastali v zakonodajnem postopku ali v okviru parlamentarne dejavnosti, se v ERR vpišejo takoj, ko so predlagani ali objavljeni.

4.   Drugi dokumenti, ki spadajo v pristojnost upravnih služb generalnega sekretariata Evropskega parlamenta, se v mejah možnega v ERR vpišejo po navodilih generalnega sekretarja.

5.   Napotila na dokumente tretjih strank v smislu člena 3 Uredbe (ES) št. 1049/2001 v ERR vpiše služba, kateri so ti dokumenti namenjeni.

Člen 5

Neposredno dostopni dokumenti

1.   Vsi dokumenti, ki jih Evropski parlament pripravi sam oziroma jih prejme od drugih oseb in se navezujejo na zakonodajni postopek, morajo biti državljanom dostopni v elektronski obliki pod pogojem, da zanje ne veljajo omejitve iz členov 4 in 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001.

2.   Evropski parlament bo dostop do vseh zakonodajnih dokumentov v smislu člena 12(2) ES št. 1049/2001 omogočil elektronsko preko ERR ali spletišča Europarl.

3.   Kategorije neposredno dostopnih dokumentov se navedejo v seznamu, ki ga sprejme predsedstvo in se objavi na spletišču Europarl. Ta seznam ne omejuje pravice dostopa do dokumentov, ki ne sodijo v navedene kategorije; ti dokumenti so na voljo na pisno prošnjo.

Člen 6

Dokumenti, dostopni na osnovi prošnje

1.   Dokumenti, ki jih Evropski parlament pripravi sam oziroma jih prejme od drugih oseb in se ne nanašajo na zakonodajni postopek, so državljanom v mejah možnega dostopni neposredno preko ERR, pod pogojem, da zanje ne veljajo omejitve iz členov 4 in 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001.

2.   Kadar vpis dokumenta v ERR ne omogoča neposrednega dostopa do integralnega besedila, bodisi ker dokument ni v elektronski obliki, bodisi zaradi veljavnih izjem iz členov 4 in 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001, lahko prosilec prosi za dostop do dokumenta s pisno prošnjo oziroma z izpolnitvijo elektronskega obrazca na spletni strani ERR na spletišču EUROPARL.

3.   Dokumenti, ki jih je Evropski parlament izdelal oziroma prejel pred uveljavitvijo uredbe (ES) št. 1049/2001, in torej niso vpisani v ERR, so dostopni na osnovi pisne ali elektronske prošnje pod pogojem, da zanje ne veljajo omejitve iz členov 4 in 9 zgoraj navedene uredbe.

4.   Evropski parlament bo državljanom zagotavljal „spletno“ pomoč v zvezi s tem, kako in kje lahko vložijo prošnje za dostop do dokumentov.

NASLOV II

ZAČETNA PROŠNJA

Člen 7

Prošnje, ki jih ureja ta pravilnik

Ta pravilnik se uporablja za vse prošnje za dostop do dokumentov Evropskega parlamenta, oddane z uporabo obrazca, ki je na voljo na spletni strani ERR, ali prošnje, ki se izrecno sklicujejo na pravico do dostopanja do dokumentov, kot jo opredeljuje Uredba (ES) št. 1049/2001. Vseeno se ta pravilnik ne uporablja za prošnje, osnovane na posebni pravici do dostopanja, kot jo opredeljujejo zlasti poslovnik Parlamenta, finančna uredba, Uredba (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in kadrovski predpisi.

Člen 8

Vložitev prošnje za dostop

1.   Prošnja za dostop do določenega dokumenta Evropskega parlamenta se vloži v pisni ali elektronski obliki ali po faksu v enem od jezikov, naštetih v členu 342 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

2.   Prošnje v elektronski obliki se vložijo, če je to mogoče, z namenskim elektronskim obrazcem na spletni strani ERR, ki ga spremlja sistem „spletne“ pomoči za lažjo oddajo prošnje.

3.   Prošnja mora biti dovolj natančna in vsebovati zlasti elemente, ki omogočajo identifikacijo zahtevanega dokumenta oz. dokumentov, kot tudi ime in naslov prosilca.

4.   Če prošnja ni dovolj natančna, institucija v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001 prosi prosilca, naj jo razjasni, in mu pri tem pomaga.

Člen 9

Obravnava začetne prošnje

1.   Vse prošnje za dostop do dokumentov, ki so v lasti Evropskega parlamenta, se takoj po prejemu posredujejo pristojni službi, ki mora v dogovorjenem času izdati potrdilo o prejemu, sestaviti odgovor in predložiti dokument.

2.   Kadar se prošnja nanaša na dokument, ki ga je izdelal Evropski parlament in za katerega velja ena od izjem iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001, ali kadar je treba zahtevani dokument identificirati in izslediti, se pristojna služba poveže s službo oziroma organom, ki je dokument ustvaril. Ta mora v petih delovnih dneh predlagati nadaljnji postopek.

Člen 10

Posvetovanje s tratjimi strankami

1.   Kadar se prošnja nanaša na dokument tretje stranke, pristojna služba, če je potrebno v sodelovanju s službo, ki ima v lasti zahtevane dokumente, preveri, ali se uporabi ena od izjem iz členov 4 ali 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001.

2.   Če se oceni, da je treba dostop do zahtevanih dokumentov zaradi ene od izjem iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 zavrniti, se negativni odgovor pošlje prosilcu brez predhodnega posvetovanja s tretjo stranko – avtorjem.

3.   Pristojna služba ugodno reši prošnjo brez posvetovanja s tretjo stranko – avtorjem, če:

| — | je zahtevani dokument razkril že njegov avtor v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1049/2001 ali podobnimi določbami; |
| --- | --- |

—

je zahtevani dokument razkril že njegov avtor v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1049/2001 ali podobnimi določbami;

| — | razkritje njegove vsebine, tudi le delno, očitno ne slabi interesov iz členov 4 in 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001. |
| --- | --- |

—

razkritje njegove vsebine, tudi le delno, očitno ne slabi interesov iz členov 4 in 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001.

4.   V vseh drugih primerih se s tretjimi strankami posvetuje. Te se morajo odzvati v petih delovnih dneh in določiti, ali se uporablja ena od izjem iz členov 4 ali 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001.

5.   Če v tem roku ni odgovora ali če tretje strake ni možno najti ali identificirati, Evropski parlament odloča v skladu s predpisanimi izjemami iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001, pri čemer na podlagi razpoložljivih elementov upošteva legitimne interese tretje stranke.

Člen 11

Rok za odgovor

1.   Če je dostop odobren, pristojna služba zagotovi dostop do zahtevanih dokumentov v 15 delovnih dneh od vpisa prošnje v register.

2.   Če Evropski parlament dostopa do zahtevanih dokumentov ne zagotovi, prosilcu v pisnem odgovoru navede razloge za celovito ali delno zavrnitev ter ga seznani s pravico do vložitve potrdilne prošnje.

3.   V tem primeru lahko prosilec v 15 delovnih dneh od dneva prejema odgovora vloži potrdilno prošnjo.

4.   V izjemnih primerih, kadar se prošnja nanaša na zelo dolg dokument ali na veliko dokumentov, se lahko rok iz odstavka 1 tega člena podaljša za 15 delovnih dni pod pogojem, da institucija prosilca vnaprej obvesti in navede podrobne razloge.

5.   Če institucija v določenem roku ne odgovori, ima prosilec pravico do vložitve potrdilne prošnje.

Člen 12

Pooblaščeni organ

1.   Začetne prošnje, naslovljene na Evropski parlament, obravnava generalni sekretar, ki je podrejen podpredsedniku, pristojnemu za nadzorovanje obravnavanja prošenj za dostop do dokumentov iz člena 104(6) poslovnika.

2.   Pritrdilne odgovore na začetne prošnje prosilcu posreduje generalni sekretar ali pristojna služba, podrejena generalnemu sekretarju.

3.   Odločitev o ustrezno utemeljeni zavrnitvi začetne prošnje sprejme generalni sekretar na osnovi predloga pristojne službe in po posvetovanju z avtorjem dokumenta. Vse odločitve o zavrnitvi se posredujejo v vednost pristojnemu podpredsedniku.

4.   Generalni sekretar ali pristojna služba lahko o nadaljnji obravnavi prošnje za dostop kadar koli zaprosita za mnenje pravno službo in/ali uradno osebo za varstvo podatkov.

NASLOV III

POTRDILNA PROŠNJA

Člen 13

Vložitev

1.   Potrdilno prošnjo je treba vložiti v 15 delovnih dneh od dneva prejema celovite ali delne zavrnitve dostopa do zahtevanega dokumenta ali v primeru, če prosilec v tem roku ne prejeme nobenega odgovora na prvo prošnjo.

2.   Potrdilna prošnja mora upoštevati formalne zahteve iz člena 8 tega sklepa, ki veljajo za začetne prošnje.

Člen 14

Obravnava in posvetovanje

1.   Potrdilne prošnje se vpišejo in morebitna posvetovanja se opravijo, kot to predvidevata člena 9 in 10 tega sklepa.

2.   Evropski parlament v 15 delovnih dneh od vpisa take prošnje v register odobri dostop do dokumenta ali pa v pisnem odgovoru navede razloge za celovito ali delno zavrnitev.

3.   V izjemnih primerih, kadar se prošnja nanaša na zelo dolg dokument ali na veliko dokumentov, se lahko rok iz prejšnjega odstavka podaljša za 15 delovnih dni pod pogojem, da institucija prosilca vnaprej obvesti in navede podrobne razloge.

Člen 15

Pooblaščeni organ

1.   Odgovor na potrdilne prošnje je v pristojnosti predsedstva Evropskega parlamenta. Odločitev o potrdilnih prošnjah v imenu predsedstva in z njegovim pooblastilom sprejme podpredsednik, pristojen za obravnavo prošenj za dostop do dokumentov.

2.   Njegova naloga je, da predsedstvo o svoji odločitvi obvesti na prvi seji, ki sledi sprejeti odločitvi in obvestilu prosilcu. Če presodi, da je potrebno, v postavljenih rokih predsedstvu predloži osnutek sklepa, zlasti v primerih, ko bi se odgovor nanašal na načelna vprašanja politike, ki jo Evropski parlament vodi na področju preglednosti. Podpredsednik mora v odgovoru prosilcu upoštevati odločitev predsedstva, ki je zanj zavezujoča.

3.   Podpredsednik in predsedstvo se odločita na osnovi predloga, ki ga na zahtevo generalnega sekretarja pripravi pristojna služba. Ta služba lahko za mnenje zaprosi uradno osebo za varstvo podatkov, ki svoje mnenje pripravi v treh delovnih dnevih.

4.   Osnutek odgovora lahko predhodno preuči pravna služba, ki svoje mnenje pripravi v treh delovnih dnevih.

Člen 16

Pritožba

1.   Če Evropski parlament vztraja pri celoviti ali delni zavrnitvi prošnje za dostop do določenega dokumenta, prosilca seznani s sredstvih, ki jih ima na voljo, kakršna so začetek sodnega postopka proti instituciji in/ali pritožba varuhu človekovih pravic pod pogoji, določenimi s členoma 263 in 228 PDEU.

2.   Če Evropski parlament ne odgovori v predpisanem roku, se šteje, da je odgovor negativen in ima prosilec pravico do začetka sodnega postopka ali pritožbe v skladu z določbami prejšnjega odstavka.

NASLOV IV

VPIS DOKUMENTOV OBČUTLJIVE NARAVE V ERR IN DOSTOP DO NJIH

Člen 17

Vpis dokumentov občutljive narave v ERR

1.   Dokumenti občutljive narave v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001 se v ERR vpišejo, če se s tem strinja organ, ki jih je ustvaril. To, kako se na dokumente občutljive narave lahko sklicuje v javnem registru, ocenijo osebe ali organi Evropskega parlamenta, ki dokument občutljive narave prejmejo od tretje stranke. Tem osebam ali organom svetujejo podpredsednik, pristojen za obravnavo prošenj za dostop do dokumentov, generalni sekretar in, kjer je to primerno, predsednik ustreznega parlamentarnega odbora.

2.   Vsi dokumenti, ki jih pripravi Evropski parlament in se nanašajo na dokument občutljive narave, se v ERR vpišejo samo z dovoljenjem podpredsednika, pristojnega za obravnavo prošenj za dostop do dokumentov. Za napotila, pod katerimi bo takšen dokument vpisan, veljajo isti pogoji kot v prejšnjem odstavku.

Člen 18

Obravnava prošnje za dostop

Prošnjo za dostop do dokumenta občutljive narave posreduje generalni sekretar podpredsedniku, pristojnemu za obravnavo prošenj za dostop do dokumentov. Naloga tega podpredsednika je, da pripravi odgovor na začetno prošnjo. Za odgovor na potrdilno prošnjo je pristojno predsedstvo, ki to nalogo lahko prenese na predsednika. Pristojnemu podpredsedniku in predsedstvu ali predsedniku svetuje generalni sekretar ali, kjer je to potrebno, predsednik ustreznega parlamentarnega odbora. Veljajo isti pogoji za vpis in roki kot za druge prošnje za dostop.

Člen 19

Pooblaščene osebe

Osebe, ki imajo pravico, da se seznanijo z dokumenti med obdelavo prošenj za dostop do dokumentov občutljive narave so: predsednik Evropskega parlamenta, podpredsednik, pristojen za obravnavo prošenj za dostop do dokumentov, predsednik parlamentarnega odbora, ki ga to neposredno zadeva, generalni sekretar in ustrezno pooblaščeni uslužbenci pristojne službe, razen v primerih, ko sporazumi z drugimi ustanovami predvidevajo drugače.

Člen 20

Varovanje dokumentov občutljive narave

Za dokumente občutljive narave veljajo stroga varnostna pravila, ki znotraj ustanove zagotavljajo zaupno obravnavo. Ta pravila upoštevajo medinstitucionalne dogovore.

NASLOV V

IZDAJA DOKUMENTOV

Člen 21

Strošek odgovora

1.   Kot dopolnilo k členu 10(1) Uredbe (ES) št. 1049/2001 velja, da se lahko, če zahtevani dokumenti presegajo 20 strani, prosilcu zaračuna 0,10 eura na stran, čemur se doda strošek pošiljanja. Stroški, nastali ob uporabi drugih medijev, se določijo od primera do primera, vendar ne smejo presegati razumnega zneska.

2.   Ta sklep se ne uporablja za objavljene dokumente, za katere velja njim lasten cenovni režim.

NASLOV VI

IZVAJANJE

Člen 22

Izvajanje

Sklep se izvaja ob upoštevanju določb Uredbe (ES) št. 1049/2001 in poslovnika Evropskega parlamenta in brez poseganja vanje.

Člen 23

Revizija

Sklep se ponovno preuči najmanj ob vsaki reviziji Uredbe (ES) št. 1049/2001.

Člen 24

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije
   (6).

---

(1)  UL C 374, 29.12.2001, str. 1.

(2)  Prečiščeno besedilo predsedstva z dne 3. maja 2004.

(3)  Spremenjeno v predsedstvu 26. septembra 2005 in objavljeno v UL C 289, 22.11.2005, str. 6.

(4)  Spremenjeno v predsedstvu 22. junija 2011 in objavljeno v UL C 216, 22.7.2011, str. 19.

(5)  To je 3. decembra 2001.

(6)  To je 29. decembra 2001, 22. novembra 2005 in 22. julija 2011.

---

Evropska komisija

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/25

---

Menjalni tečaji eura (1)

21. julija 2011

2011/C 216/08

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4222 |
| JPY | japonski jen | 112,09 |
| DKK | danska krona | 7,4542 |
| GBP | funt šterling | 0,87870 |
| SEK | švedska krona | 9,1008 |
| CHF | švicarski frank | 1,1690 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,7750 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,411 |
| HUF | madžarski forint | 267,93 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7094 |
| PLN | poljski zlot | 3,9955 |
| RON | romunski leu | 4,2560 |
| TRY | turška lira | 2,3793 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3246 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3447 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,0832 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6579 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7237 |
| KRW | južnokorejski won | 1 500,67 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,7335 |
| CNY | kitajski juan | 9,1817 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4552 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 154,10 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2638 |
| PHP | filipinski peso | 60,641 |
| RUB | ruski rubelj | 39,7000 |
| THB | tajski bat | 42,538 |
| BRL | brazilski real | 2,2188 |
| MXN | mehiški peso | 16,5622 |
| INR | indijska rupija | 63,2950 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4222

JPY

japonski jen

112,09

DKK

danska krona

7,4542

GBP

funt šterling

0,87870

SEK

švedska krona

9,1008

CHF

švicarski frank

1,1690

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,7750

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,411

HUF

madžarski forint

267,93

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7094

PLN

poljski zlot

3,9955

RON

romunski leu

4,2560

TRY

turška lira

2,3793

AUD

avstralski dolar

1,3246

CAD

kanadski dolar

1,3447

HKD

hongkonški dolar

11,0832

NZD

novozelandski dolar

1,6579

SGD

singapurski dolar

1,7237

KRW

južnokorejski won

1 500,67

ZAR

južnoafriški rand

9,7335

CNY

kitajski juan

9,1817

HRK

hrvaška kuna

7,4552

IDR

indonezijska rupija

12 154,10

MYR

malezijski ringit

4,2638

PHP

filipinski peso

60,641

RUB

ruski rubelj

39,7000

THB

tajski bat

42,538

BRL

brazilski real

2,2188

MXN

mehiški peso

16,5622

INR

indijska rupija

63,2950

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/26

---

Posodobitev seznama dovoljenj za prebivanje iz člena 2(15) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 247, 13.10.2006, str. 1; UL C 153, 6.7.2007, str. 5; UL C 192, 18.8.2007, str. 11; UL C 271, 14.11.2007, str. 14; UL C 57, 1.3.2008, str. 31; UL C 134, 31.5.2008, str. 14; UL C 207, 14.8.2008, str. 12; UL C 331, 21.12.2008, str. 13; UL C 3, 8.1.2009, str. 5; UL C 64, 19.3.2009, str. 15; UL C 198, 22.8.2009, str. 9; UL C 239, 6.10.2009, str. 2; UL C 298, 8.12.2009, str. 15; UL C 308, 18.12.2009, str. 20; UL C 35, 12.2.2010, str. 5; UL C 82, 30.3.2010, str. 26; UL C 103, 22.4.2010, str. 8; UL C 108, 7.4.2011, str. 6; UL C 157, 27.5.2011, str. 5; UL C 201, 8.7.2011, str. 1)

2011/C 216/09

Objava seznama dovoljenj za prebivanje iz člena 2(15) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), temelji na informacijah, ki jih Komisiji sporočijo države članice v skladu s členom 34 Zakonika o schengenskih mejah.

Poleg objave v Uradnem listu Evropske unije je na voljo mesečna posodobitev na spletnih straneh Generalnega direktorata za notranje zadeve.

ITALIJA

Zamenjava informacij, objavljenih v UL C 201, 8.7.2011

1.   Dovoljenja za prebivanje, izdana v skladu z enotno obliko

| — | Dovoljenje za prebivanje z začasno veljavnostjo, ki se izda za najmanj 3 mesece in največ 3 leta za naslednje namene:






  — | Affidamento (izda se otroku, ki je tujec in začasno nima primernega družinskega okolja) |
| --- | --- | --- |

—

Dovoljenje za prebivanje z začasno veljavnostjo, ki se izda za najmanj 3 mesece in največ 3 leta za naslednje namene:

—

Affidamento (izda se otroku, ki je tujec in začasno nima primernega družinskega okolja)

| — | Motivi umanitari (della durata superiore ai tre mesi) (humanitarni razlogi (velja več kot tri mesece)) |
| --- | --- |

—

Motivi umanitari (della durata superiore ai tre mesi) (humanitarni razlogi (velja več kot tri mesece))

| — | Motivi religiosi (verski razlogi) |
| --- | --- |

—

Motivi religiosi (verski razlogi)

| — | Studi (študij) |
| --- | --- |

—

Studi (študij)

| — | Missione (izda se tujcu, ki je v Italijo vstopil z vizumom „Misija“ za kratkoročno bivanje) |
| --- | --- |

—

Missione (izda se tujcu, ki je v Italijo vstopil z vizumom „Misija“ za kratkoročno bivanje)

| — | Asilo politico (politični azil) |
| --- | --- |

—

Asilo politico (politični azil)

| — | Apolidia (oseba brez državljanstva) |
| --- | --- |

—

Apolidia (oseba brez državljanstva)

| — | Tirocinio formazione professionale (delovna praksa) |
| --- | --- |

—

Tirocinio formazione professionale (delovna praksa)

| — | Riacquisto cittadinanza italiana (izda se tujcu, ki čaka na dodelitev ali priznanje italijanskega državljanstva) |
| --- | --- |

—

Riacquisto cittadinanza italiana (izda se tujcu, ki čaka na dodelitev ali priznanje italijanskega državljanstva)

| — | Ricerca scientifica (znanstvene raziskave) |
| --- | --- |

—

Ricerca scientifica (znanstvene raziskave)

| — | Attesa occupazione (v pričakovanju pogodbe o zaposlitvi) |
| --- | --- |

—

Attesa occupazione (v pričakovanju pogodbe o zaposlitvi)

| — | Lavoro autonomo (samozaposlitev) |
| --- | --- |

—

Lavoro autonomo (samozaposlitev)

| — | Lavoro subordinato (zaposlitev) |
| --- | --- |

—

Lavoro subordinato (zaposlitev)

| — | Lavoro subordinato stagionale (sezonsko delo) |
| --- | --- |

—

Lavoro subordinato stagionale (sezonsko delo)

| — | Famiglia (družinski član) |
| --- | --- |

—

Famiglia (družinski član)

| — | Famiglia minore 14–18 (dovoljenje za prebivanje mladoletnega otroka v starosti 14–18 let) |
| --- | --- |

—

Famiglia minore 14–18 (dovoljenje za prebivanje mladoletnega otroka v starosti 14–18 let)

| — | Volontariato (prostovoljno delo) |
| --- | --- |

—

Volontariato (prostovoljno delo)

| — | Protezione sussidiaria (permesso di soggiorno rilasciato ai sensi del D.L. n. 251 del 19 novembre 2007 in recepimento della Direttiva n. 83/2004/CE) (subsidiarna zaščita (dovoljenje za prebivanje, izdano v skladu z Odlokom št. 251 z dne 19. novembra 2007, s katerim je bila prenesena Direktiva 2004/83/ES) |
| --- | --- |

—

Protezione sussidiaria (permesso di soggiorno rilasciato ai sensi del D.L. n. 251 del 19 novembre 2007 in recepimento della Direttiva n. 83/2004/CE) (subsidiarna zaščita (dovoljenje za prebivanje, izdano v skladu z Odlokom št. 251 z dne 19. novembra 2007, s katerim je bila prenesena Direktiva 2004/83/ES)

| — | Permesso di soggiorno CE per lungo soggiornanti con una validità permanente (dovoljenje ES za prebivanje za daljši čas, ki se izda za nedoločen čas) |
| --- | --- |

—

Permesso di soggiorno CE per lungo soggiornanti con una validità permanente (dovoljenje ES za prebivanje za daljši čas, ki se izda za nedoločen čas)

2.   Vsi drugi dokumenti, ki se izdajo državljanom tretjih držav in so enakovredni dovoljenju za prebivanje

Dovoljenja za prebivanje v papirni obliki (po nacionalnem pravu), ki lahko veljajo manj kot 3 mesece pa do trenutka, ko potreba preneha:

| — | Carta di soggiorno con validità permanente e rilasciata prima dell'entrata in vigore del decreto legislativo 8 gennaio 2007, n. 3 che attua la direttiva 2003/109/CE per i soggiornanti di lungo periodo, equiparata dal decreto legislativo al permesso di soggiorno CE per i soggiornanti di lungo periodo (dovoljenje za prebivanje z veljavnostjo za nedoločen čas, ki je bilo izdano pred začetkom veljavnosti Zakonodajnega odloka št. 3 z dne 8. januarja 2007, je v skladu z Direktivo 2003/109/ES in je z zakonodajnim odlokom postalo enakovredno dovoljenju za prebivanje ES za rezidente za daljši čas) |
| --- | --- |

—

Carta di soggiorno con validità permanente e rilasciata prima dell'entrata in vigore del decreto legislativo 8 gennaio 2007, n. 3 che attua la direttiva 2003/109/CE per i soggiornanti di lungo periodo, equiparata dal decreto legislativo al permesso di soggiorno CE per i soggiornanti di lungo periodo (dovoljenje za prebivanje z veljavnostjo za nedoločen čas, ki je bilo izdano pred začetkom veljavnosti Zakonodajnega odloka št. 3 z dne 8. januarja 2007, je v skladu z Direktivo 2003/109/ES in je z zakonodajnim odlokom postalo enakovredno dovoljenju za prebivanje ES za rezidente za daljši čas)

| — | Carta di soggiorno per familiari di cittadini dell'UE che sono i cittadini di paesi terzi con validità fino a cinque anni (dovoljenje za prebivanje za družinskega člana državljana EU, ki je državljan tretje države; izda se z veljavnostjo do pet let) |
| --- | --- |

—

Carta di soggiorno per familiari di cittadini dell'UE che sono i cittadini di paesi terzi con validità fino a cinque anni (dovoljenje za prebivanje za družinskega člana državljana EU, ki je državljan tretje države; izda se z veljavnostjo do pet let)

| — | Carta d'identità M.A.E.: (osebna izkaznica, ki jo izda ministrstvo za zunanje zadeve)






  — | Mod. 1 (blu) Corpo diplomatico accreditato e consorti titolari di passaporto diplomatico (model 1 (modre barve): akreditirani člani diplomatskega zbora in njihovi zakonci, ki imajo diplomatski potni list) |
| --- | --- | --- |

—

Carta d'identità M.A.E.: (osebna izkaznica, ki jo izda ministrstvo za zunanje zadeve)

—

Mod. 1 (blu) Corpo diplomatico accreditato e consorti titolari di passaporto diplomatico (model 1 (modre barve): akreditirani člani diplomatskega zbora in njihovi zakonci, ki imajo diplomatski potni list)

| — | Mod. 2 (verde) Corpo consolare titolare di passaporto diplomatico (model 2 (zelene barve): člani konzularnega zbora, ki imajo diplomatski potni list) |
| --- | --- |

—

Mod. 2 (verde) Corpo consolare titolare di passaporto diplomatico (model 2 (zelene barve): člani konzularnega zbora, ki imajo diplomatski potni list)

| — | Mod. 3 (Orange) Funzionari II FAO titolari di passaporto diplomatico, di servizio o ordinario (model 3 (oranžne barve): uslužbenci FAO kategorije II, ki imajo diplomatski, službeni ali navaden potni list) |
| --- | --- |

—

Mod. 3 (Orange) Funzionari II FAO titolari di passaporto diplomatico, di servizio o ordinario (model 3 (oranžne barve): uslužbenci FAO kategorije II, ki imajo diplomatski, službeni ali navaden potni list)

| — | Mod. 4 (Orange) Impiegati tecnico-amministrativi presso Rappresentanze diplomatiche titolari di passaporto di servizio (model 4 (oranžne barve): tehnično in administrativno osebje diplomatskih predstavništev, ki ima službeni potni list) |
| --- | --- |

—

Mod. 4 (Orange) Impiegati tecnico-amministrativi presso Rappresentanze diplomatiche titolari di passaporto di servizio (model 4 (oranžne barve): tehnično in administrativno osebje diplomatskih predstavništev, ki ima službeni potni list)

| — | Mod. 5 (Orange) Impiegati consolari titolari di passaporto di servizio (model 5 (oranžne barve): konzularno osebje, ki ima službeni potni list) |
| --- | --- |

—

Mod. 5 (Orange) Impiegati consolari titolari di passaporto di servizio (model 5 (oranžne barve): konzularno osebje, ki ima službeni potni list)

| — | Mod. 7 (grigio) Personale di servizio presso Rappresentanze diplomatiche titolare di passaporto di servizio(model 7 (sive barve): gospodinjsko osebje diplomatskih predstavništev, ki ima službeni potni list) |
| --- | --- |

—

Mod. 7 (grigio) Personale di servizio presso Rappresentanze diplomatiche titolare di passaporto di servizio(model 7 (sive barve): gospodinjsko osebje diplomatskih predstavništev, ki ima službeni potni list)

| — | Mod. 8 (grigio) Personale di servizio presso Rappresentanze Consolari titolare di passaporto di servizio (model 8 (sive barve): gospodinjsko osebje konzularnih predstavništev, ki ima službeni potni list) |
| --- | --- |

—

Mod. 8 (grigio) Personale di servizio presso Rappresentanze Consolari titolare di passaporto di servizio (model 8 (sive barve): gospodinjsko osebje konzularnih predstavništev, ki ima službeni potni list)

| — | Mod. 11 (beige) Funzionari delle Organizzazioni internazionali, Consoli Onorari, impiegati locali, personale di servizio assunto all'estero e venuto al seguito, familiari Corpo Diplomatico e Organizzazioni Internazionali titolari di passaporto ordinario (model 11 (bež barve): uslužbenci mednarodnih organizacij, častni konzularni funkcionarji, lokalno osebje, gospodinjsko osebje, zaposleno v tujini in ki je sledilo svojemu delodajalcu, družine članov diplomatskega zbora in mednarodnih organizacij, ki imajo navaden potni list) |
| --- | --- |

—

Mod. 11 (beige) Funzionari delle Organizzazioni internazionali, Consoli Onorari, impiegati locali, personale di servizio assunto all'estero e venuto al seguito, familiari Corpo Diplomatico e Organizzazioni Internazionali titolari di passaporto ordinario (model 11 (bež barve): uslužbenci mednarodnih organizacij, častni konzularni funkcionarji, lokalno osebje, gospodinjsko osebje, zaposleno v tujini in ki je sledilo svojemu delodajalcu, družine članov diplomatskega zbora in mednarodnih organizacij, ki imajo navaden potni list)

Opomba: Modela 6 (oranžne barve) in 9 (zelene barve) za osebje mednarodnih organizacij, ki nimajo imunitete, oziroma za tuje častne konzularne funkcionarje se ne izdajata več in ju je zamenjal model 11. Vendar pa sta ta dokumenta veljavna do navedenega datuma veljavnosti.

Na zadnjo stran osebnih izkaznic se doda naslednje: Imetnik te osebne izkaznice ne potrebuje dovoljenja za prebivanje in mu je skupaj z veljavno potno listino dovoljen vstop v vse schengenske države.

| — | Seznam potnikov za šolska potovanja znotraj Evropske unije. |
| --- | --- |

—

Seznam potnikov za šolska potovanja znotraj Evropske unije.

---

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/29

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

2011/C 216/10

Št. pomoči: SA.33161 (11/XA)

Država članica: Nizozemska

Regija: Noord-Brabant

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Subsidieverlening project „Fosfaat, natuur en landbouw”

Pravna podlaga:

| — | Algemene wet bestuursrecht |
| --- | --- |

—

Algemene wet bestuursrecht

| — | Subsidieverordening inrichting landelijk gebied 2007 (provincie Noord-Brabant) |
| --- | --- |

—

Subsidieverordening inrichting landelijk gebied 2007 (provincie Noord-Brabant)

| — | Tijdelijke subsidieregeling inrichting landelijk gebied |
| --- | --- |

—

Tijdelijke subsidieregeling inrichting landelijk gebied

| — | Beschikking betreffende de toekenning van een subsidie voor het project „Fosfaat, natuur en landbouw” |
| --- | --- |

—

Beschikking betreffende de toekenning van een subsidie voor het project „Fosfaat, natuur en landbouw”

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Skupni znesek podjetju dodeljene ad hoc pomoči: 0,09 milijona EUR

Največja intenzivnost pomoči: 100 %

Datum začetka izvajanja: —

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31. decembra 2013

Cilj pomoči: Tehnična podpora (člen 15 Uredbe (ES) št. 1857/2006)

Zadevni gospodarski sektorji: Živinoreja

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Provincie Noord-Brabant |
| --- |
| Brabantlaan 1 |
| Postbus 90151 |
| 5200 MC 's-Hertogenbosch |
| NEDERLAND |

Provincie Noord-Brabant

Brabantlaan 1

Postbus 90151

5200 MC 's-Hertogenbosch

NEDERLAND

| Waterschap De Dommel |
| --- |
| Bosscheweg 56 |
| Postbus 10001 |
| 5280 DA Boxtel |
| NEDERLAND |

Waterschap De Dommel

Bosscheweg 56

Postbus 10001

5280 DA Boxtel

NEDERLAND

Spletni naslov: http://www.brabant.nl/politiek-en-bestuur/gedeputeerde-staten/bestuursinformatie/bekendmakingen/water/bekendmaking-subsidieverlening-zlto-de-hilver.aspx

Drugi podatki: —

Št. pomoči: SA.33263 (11/XA)

Država članica: Italija

Regija: Lazio

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Intervento contributivo regionale riferito a estirpazioni o capitozzature di piante di actinidia colpite da cancro batterico causato da «Pseudomonas syringae pv. actinidiae».

Pravna podlaga: L.R. 16 marzo 2011, n. 2 «Misure di intervento a favore delle piccole e medie imprese agricole per la prevenzione ed eradicazione di fitopatie e infestazioni parassitarie».

DGR del 24 giugno 2011 n. 301, «L.R. 16 marzo 2011, n. 2 “Misure di intervento a favore delle piccole e medie imprese agricole per la prevenzione ed eradicazione di fitopatie e infestazioni parassitarie”. Programma regionale di intervento contributivo riferito a estirpazioni o capitozzature di piante di actinidia ...»

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme: 1 mio. EUR

Največja intenzivnost pomoči: 100 %

Datum začetka izvajanja: —

Trajanje sheme ali individualne pomoči: 21. julij 2011–30. junij 2013

Cilj pomoči: Bolezni rastlin – napad škodljivcev (člen 10 Uredbe (ES) št. 1857/2006)

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetijska proizvodnja in lov ter z njima povezane storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione Lazio |
| --- |
| Dipartimento Istituzionale e Territorio |
| Direzione regionale Agricoltura |
| Via C. Colombo 212 |
| 00147 Roma RM |
| ITALIA |

Regione Lazio

Dipartimento Istituzionale e Territorio

Direzione regionale Agricoltura

Via C. Colombo 212

00147 Roma RM

ITALIA

Spletni naslov: http://www.agricoltura.regione.lazio.it

Drugi podatki: —

---

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/31

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 216/11

| Država članica | Francija |
| --- | --- |
| Zadevna letalska proga | Le Havre–Lyon (Saint-Exupéry) |
| Datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe | Dan po objavi tega obvestila |
| Naslov, kjer je mogoče dobiti besedilo in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z obveznostjo javne službe | Arrêté du 14 juin 2011 modifiant l’arrêté du 4 juin 2009 relatif à l’imposition d’obligations de service public sur les services aériens réguliers entre Le Havre et Lyon (Saint-Exupéry) (Odredba z dne 14. junija 2011, ki spreminja odredbo z dne 4. junija 2009 o uvedbi obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov med Le Havrom in Lyonom (Saint-Exupéry))
  NOR: DEVA1115672A
  http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do
  Za dodatne informacije:





  Direction générale de l’aviation civile |
| DTA/SDT/T2 |
| 50 rue Henry Farman |
| 75720 Paris Cedex 15 |
| FRANCE |
| Tel. +33 158094321 |
| E-naslov: osp-compagnies.dta@aviation-civile.gouv.fr |

Država članica

Francija

Zadevna letalska proga

Le Havre–Lyon (Saint-Exupéry)

Datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe

Dan po objavi tega obvestila

Naslov, kjer je mogoče dobiti besedilo in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z obveznostjo javne službe

Arrêté du 14 juin 2011 modifiant l’arrêté du 4 juin 2009 relatif à l’imposition d’obligations de service public sur les services aériens réguliers entre Le Havre et Lyon (Saint-Exupéry) (Odredba z dne 14. junija 2011, ki spreminja odredbo z dne 4. junija 2009 o uvedbi obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov med Le Havrom in Lyonom (Saint-Exupéry))

NOR: DEVA1115672A

http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do

Za dodatne informacije:

Direction générale de l’aviation civile

DTA/SDT/T2

50 rue Henry Farman

75720 Paris Cedex 15

FRANCE

Tel. +33 158094321

E-naslov: osp-compagnies.dta@aviation-civile.gouv.fr

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/32

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products)

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 216/12

| 1. | Komisija je 14. julija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Ashland Inc („Ashland“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem International Specialty Products Inc („ISP“, ZDA). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 14. julija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Ashland Inc („Ashland“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem International Specialty Products Inc („ISP“, ZDA).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Ashland: proizvodnja in dobava sestavljenih polimerov, lepil, proizvodov za čiščenje tehnološke in komunalne odpadne vode, celuloznih etrov, maziv in kemikalij za avtomobilsko industrijo, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Ashland: proizvodnja in dobava sestavljenih polimerov, lepil, proizvodov za čiščenje tehnološke in komunalne odpadne vode, celuloznih etrov, maziv in kemikalij za avtomobilsko industrijo,

| — | za ISP: proizvodnja in dobava posebnih kemikalij za potrošniške in industrijske trge, vključno s sektorjem izdelkov za osebno nego, farmacijo in prehrano, proizvodnjo pijač, proizvodnjo izdelkov za gospodinjstvo, premazi in lepili, energetiko, kmetijstvom, plastiko in proizvodnjo pnevmatik. |
| --- | --- |

—

za ISP: proizvodnja in dobava posebnih kemikalij za potrošniške in industrijske trge, vključno s sektorjem izdelkov za osebno nego, farmacijo in prehrano, proizvodnjo pijač, proizvodnjo izdelkov za gospodinjstvo, premazi in lepili, energetiko, kmetijstvom, plastiko in proizvodnjo pnevmatik.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/33

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 216/13

| 1. | Komisija je 15. julija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje AIF VII Euro Holdings, L.P. („AIF VII“) – investicijski sklad, ki ga upravlja podjetje Apollo Management VII L.P., odvisno podjetje Apollo Management L.P. (skupaj, „Apollo“, ZDA) – z nakupom delnic od podjetja Sideris Steel S.A.S., posrednega hčerinskega podjetja Lucchini SpA, ki je del OAO Severstal, pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Ascometal SA (Francija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 15. julija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje AIF VII Euro Holdings, L.P. („AIF VII“) – investicijski sklad, ki ga upravlja podjetje Apollo Management VII L.P., odvisno podjetje Apollo Management L.P. (skupaj, „Apollo“, ZDA) – z nakupom delnic od podjetja Sideris Steel S.A.S., posrednega hčerinskega podjetja Lucchini SpA, ki je del OAO Severstal, pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Ascometal SA (Francija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Apollo: naložbe v podjetja, dejavna po celem svetu na različnih področjih, kot so kemikalije, križarjenja, logistika, papir, embalaža in nepremičninske storitve, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Apollo: naložbe v podjetja, dejavna po celem svetu na različnih področjih, kot so kemikalije, križarjenja, logistika, papir, embalaža in nepremičninske storitve,

| — | za Ascometal: proizvodnja posebnih dolgih izdelkov iz jekla (polizdelki, toplo valjani izdelki in hladno dodelani izdelki) v razredih legiranih in nelegiranih izdelkov. |
| --- | --- |

—

za Ascometal: proizvodnja posebnih dolgih izdelkov iz jekla (polizdelki, toplo valjani izdelki in hladno dodelani izdelki) v razredih legiranih in nelegiranih izdelkov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---