# Europeiska unionens C 217/2011

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2011.217.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 217 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången23 juli 2011 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2011.217.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 217

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången23 juli 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2011/C 217/01 | Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Sloveniens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014 | 1 |
| 2011/C 217/02 | Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Polens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Polens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014 | 5 |
| 2011/C 217/03 | Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Sveriges nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Sveriges uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014 | 9 |
| 2011/C 217/04 | Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Förenade kungarikets nationella reformprogram för 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram 2011–2014 | 12 |
| 2011/C 217/05 | Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om genomförande av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken i de medlemsstater som har euron som valuta | 15 |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska datatillsynsmannen |
| 2011/C 217/06 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om kommissionens beslut 2011/141/EU om ändring av beslut 2007/76/EG om systemet för konsumentskyddssamarbete (CPCS) och om kommissionens rekommendation 2011/136/EU om riktlinjer för tillämpningen av reglerna för uppgiftsskydd i CPCS | 18 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2011/C 217/01

Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Sloveniens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014

1

2011/C 217/02

Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Polens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Polens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014

5

2011/C 217/03

Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Sveriges nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Sveriges uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014

9

2011/C 217/04

Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Förenade kungarikets nationella reformprogram för 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram 2011–2014

12

2011/C 217/05

Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om genomförande av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken i de medlemsstater som har euron som valuta

15

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

2011/C 217/06

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om kommissionens beslut 2011/141/EU om ändring av beslut 2007/76/EG om systemet för konsumentskyddssamarbete (CPCS) och om kommissionens rekommendation 2011/136/EU om riktlinjer för tillämpningen av reglerna för uppgiftsskydd i CPCS

18

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2011/C 217/07 | Rådets beslut av den 18 juli 2011 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter för Tyskland, Ungern och Portugal i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån | 27 |
| 2011/C 217/08 | Rådets beslut av den 18 juli 2011 om utnämning av ledamöter och suppleanter i kommittén för Europeiska socialfonden | 29 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 217/09 | Eurons växelkurs | 34 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2011/C 217/07

Rådets beslut av den 18 juli 2011 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter för Tyskland, Ungern och Portugal i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån

27

2011/C 217/08

Rådets beslut av den 18 juli 2011 om utnämning av ledamöter och suppleanter i kommittén för Europeiska socialfonden

29

Europeiska kommissionen

2011/C 217/09

Eurons växelkurs

34

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 217/10 | Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av spakmekanismer med ursprung i Kina | 35 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2011/C 217/10

Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av spakmekanismer med ursprung i Kina

35

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 23.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 217/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 juli 2011

om Sloveniens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014

2011/C 217/01

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1),

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet Europeiska kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stimulera Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet Europeiska kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stimulera Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin.

| (4) | Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Det underströk behovet av att prioritera återställandet av sunda offentliga finanser och hållbar finanspolitik, minskad arbetslöshet genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(4)

Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Det underströk behovet av att prioritera återställandet av sunda offentliga finanser och hållbar finanspolitik, minskad arbetslöshet genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (5) | Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(5)

Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (6) | Den 18 och den 19 april 2011 överlämnade Slovenien sitt uppdaterade stabilitetsprogram för 2011, som omfattar perioden 2011–2014, och sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt. |
| --- | --- |

(6)

Den 18 och den 19 april 2011 överlämnade Slovenien sitt uppdaterade stabilitetsprogram för 2011, som omfattar perioden 2011–2014, och sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt.

| (7) | Under de år som föregick krisen hade Slovenien en snabb ekonomisk tillväxt tack vare en växande export och ökande investeringar. Slovenien drabbades dock hårt av krisen och förlorade 8,1 % av sin BNP under 2009, något som upphävde en del av den föregående upphämtningsprocessen. Automatiska stabilisatorer, återhämtningsåtgärder och stark inbyggd utgiftsdynamik samverkade så att det offentliga underskottet drevs upp från 1,8 % av BNP 2008 till 6 % av BNP 2009 (med bruttoskuldsnivåer på 21,9 % respektive 35,2 % av BNP). Arbetsmarknaden reagerade med en betydande eftersläpning, och sysselsättningen fortsätter att uppvisa en nedåtgående trend. Arbetslösheten ligger fortfarande under EU-genomsnittet, men den ökade kraftigt från nivåerna före krisen – från 4,4 % till 7,3 % 2010. Den ekonomiska återhämtningen har hittills varit tämligen långsam, och den väntas ta fart först 2012 med en beräknad tillväxt på 2,5 % av BNP. |
| --- | --- |

(7)

Under de år som föregick krisen hade Slovenien en snabb ekonomisk tillväxt tack vare en växande export och ökande investeringar. Slovenien drabbades dock hårt av krisen och förlorade 8,1 % av sin BNP under 2009, något som upphävde en del av den föregående upphämtningsprocessen. Automatiska stabilisatorer, återhämtningsåtgärder och stark inbyggd utgiftsdynamik samverkade så att det offentliga underskottet drevs upp från 1,8 % av BNP 2008 till 6 % av BNP 2009 (med bruttoskuldsnivåer på 21,9 % respektive 35,2 % av BNP). Arbetsmarknaden reagerade med en betydande eftersläpning, och sysselsättningen fortsätter att uppvisa en nedåtgående trend. Arbetslösheten ligger fortfarande under EU-genomsnittet, men den ökade kraftigt från nivåerna före krisen – från 4,4 % till 7,3 % 2010. Den ekonomiska återhämtningen har hittills varit tämligen långsam, och den väntas ta fart först 2012 med en beräknad tillväxt på 2,5 % av BNP.

| (8) | På grundval av en bedömning av det uppdaterade stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för de finanspolitiska beräkningarna i programmet är trovärdigt på kort sikt och optimistiskt för slutet av programperioden. Utgångsläget är 5,6 % av BNP 2010, och programmet syftar till att få ned det offentliga underskottet under referensvärdet 3 % av BNP senast 2013 genom en begränsning av primära utgifter på bred basis. Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet räknar man i programmet med vissa framsteg i arbetet för att uppnå målet på medellång sikt – ett saldo i balans i strukturella termer inom programperioden – men man räknar inte med att målet kommer att uppnås. Även om målet på medellång sikt har fastställts på en mer ambitiös nivå än i det föregående programmet säkerställer det inte tillräckligt snabba framsteg när det gäller att uppnå långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna. Den genomsnittliga årliga förändringen av den strukturella balansen under perioden 2011–2013, som den beräknas av kommissionen på grundval av uppgifterna i programmet enligt den allmänt vedertagna metoden, beräknas motsvara cirka 0,5 % av BNP. Detta är under den nivå som rådet rekommenderat. Dessutom kan man missa målen för underskott och skuldsättning. Ytterligare åtgärder förväntas antas som en del av en tilläggsbudget för att uppnå 2011 års underskottsmål. Efter 2011 anger programmet inte några åtgärder för att begränsa utgifterna, och möjligheten att ytterligare finansiella räddningsinsatser kommer att påverka underskott och skuld kan inte uteslutas. |
| --- | --- |

(8)

På grundval av en bedömning av det uppdaterade stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för de finanspolitiska beräkningarna i programmet är trovärdigt på kort sikt och optimistiskt för slutet av programperioden. Utgångsläget är 5,6 % av BNP 2010, och programmet syftar till att få ned det offentliga underskottet under referensvärdet 3 % av BNP senast 2013 genom en begränsning av primära utgifter på bred basis. Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet räknar man i programmet med vissa framsteg i arbetet för att uppnå målet på medellång sikt – ett saldo i balans i strukturella termer inom programperioden – men man räknar inte med att målet kommer att uppnås. Även om målet på medellång sikt har fastställts på en mer ambitiös nivå än i det föregående programmet säkerställer det inte tillräckligt snabba framsteg när det gäller att uppnå långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna. Den genomsnittliga årliga förändringen av den strukturella balansen under perioden 2011–2013, som den beräknas av kommissionen på grundval av uppgifterna i programmet enligt den allmänt vedertagna metoden, beräknas motsvara cirka 0,5 % av BNP. Detta är under den nivå som rådet rekommenderat. Dessutom kan man missa målen för underskott och skuldsättning. Ytterligare åtgärder förväntas antas som en del av en tilläggsbudget för att uppnå 2011 års underskottsmål. Efter 2011 anger programmet inte några åtgärder för att begränsa utgifterna, och möjligheten att ytterligare finansiella räddningsinsatser kommer att påverka underskott och skuld kan inte uteslutas.

| (9) | Det offentliga underskottet har minskat sedan toppunkten 2009, men ytterligare konsolidering för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2013 och därefter uppnå målet på medellång sikt är en viktig utmaning för Slovenien. I linje med konsolideringsstrategin för de senaste åren kommer de ytterligare utgiftsminskningar som planeras i stabilitetsprogrammet för perioden 2011–2014 främst att påverka den offentliga sektorns lönekostnader, sociala transfereringar (inklusive pensioner) och offentliga investeringar. Stabilitetsprogrammet ger dock inga detaljerade uppgifter om de planerade åtgärderna efter 2011. Ytterligare korrigerande åtgärder vidtas inom ramen för en tilläggsbudget för att uppnå 2011 års underskottsmål. Trovärdigheten för konsolideringsstrategin på medellång sikt skulle kunna förbättras genom antagande av flera strukturella utgiftsbegränsande åtgärder – i motsats till de tillfälliga insatser som har kännetecknat konsolideringsansträngningar på senare tid – och genom mer bindande finanspolitiska ramar på medellång sikt. Stabilitetsprogrammet bekräftar införandet av en utgiftsregel, men centrala bestämmelser, t.ex. om definitionen av överskridande, återstår att utarbeta. Slutligen innebär relativt låg kostnadseffektivitet – t.ex. inom hälso- och sjukvård och utbildning – att Slovenien kan ha ytterligare utrymme för utgiftsbaserad konsolidering utan att ge avkall på kvaliteten på offentliga tjänster. Stabilitetsprogrammet aviserar initiativ för att rationalisera offentliga tjänster och transfereringar samt för att införa ett enhetligt system för offentlig upphandling, men det saknas närmare uppgifter om några av dessa initiativ. |
| --- | --- |

(9)

Det offentliga underskottet har minskat sedan toppunkten 2009, men ytterligare konsolidering för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2013 och därefter uppnå målet på medellång sikt är en viktig utmaning för Slovenien. I linje med konsolideringsstrategin för de senaste åren kommer de ytterligare utgiftsminskningar som planeras i stabilitetsprogrammet för perioden 2011–2014 främst att påverka den offentliga sektorns lönekostnader, sociala transfereringar (inklusive pensioner) och offentliga investeringar. Stabilitetsprogrammet ger dock inga detaljerade uppgifter om de planerade åtgärderna efter 2011. Ytterligare korrigerande åtgärder vidtas inom ramen för en tilläggsbudget för att uppnå 2011 års underskottsmål. Trovärdigheten för konsolideringsstrategin på medellång sikt skulle kunna förbättras genom antagande av flera strukturella utgiftsbegränsande åtgärder – i motsats till de tillfälliga insatser som har kännetecknat konsolideringsansträngningar på senare tid – och genom mer bindande finanspolitiska ramar på medellång sikt. Stabilitetsprogrammet bekräftar införandet av en utgiftsregel, men centrala bestämmelser, t.ex. om definitionen av överskridande, återstår att utarbeta. Slutligen innebär relativt låg kostnadseffektivitet – t.ex. inom hälso- och sjukvård och utbildning – att Slovenien kan ha ytterligare utrymme för utgiftsbaserad konsolidering utan att ge avkall på kvaliteten på offentliga tjänster. Stabilitetsprogrammet aviserar initiativ för att rationalisera offentliga tjänster och transfereringar samt för att införa ett enhetligt system för offentlig upphandling, men det saknas närmare uppgifter om några av dessa initiativ.

| (10) | På lång sikt är åldrandets effekter på Sloveniens offentliga finanser betydligt högre än EU-genomsnittet. Dessutom är siffrorna för äldre arbetstagares deltagande på arbetsmarknaden och sysselsättningsgrad mycket låga (36,5 % och 35 % jämfört med EU-genomsnittet 49,7 % respektive 46,3 %), främst på grund av den låga pensionsåldern och otillräckliga incitament till aktivt åldrande. Parlamentet antog nyligen en pensionsreform i syfte att höja pensionsåldern samtidigt som man upprätthåller en tillräcklig nivå på pensionerna. Enligt stabilitetsprogrammet skulle denna reform stabilisera de åldersrelaterade utgifterna fram till år 2030, och den skulle därför vara ett viktigt första steg för att ta itu med pensionssystemets hållbarhet. Reformen förkastades vid en folkomröstning den 5 juni 2011. Problemet med pensionssystemets hållbarhet kvarstår, och man kommer att behöva hitta andra sätt att lösa det. Enligt kommissionens senaste bedömning framstår risken för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt som hög. |
| --- | --- |

(10)

På lång sikt är åldrandets effekter på Sloveniens offentliga finanser betydligt högre än EU-genomsnittet. Dessutom är siffrorna för äldre arbetstagares deltagande på arbetsmarknaden och sysselsättningsgrad mycket låga (36,5 % och 35 % jämfört med EU-genomsnittet 49,7 % respektive 46,3 %), främst på grund av den låga pensionsåldern och otillräckliga incitament till aktivt åldrande. Parlamentet antog nyligen en pensionsreform i syfte att höja pensionsåldern samtidigt som man upprätthåller en tillräcklig nivå på pensionerna. Enligt stabilitetsprogrammet skulle denna reform stabilisera de åldersrelaterade utgifterna fram till år 2030, och den skulle därför vara ett viktigt första steg för att ta itu med pensionssystemets hållbarhet. Reformen förkastades vid en folkomröstning den 5 juni 2011. Problemet med pensionssystemets hållbarhet kvarstår, och man kommer att behöva hitta andra sätt att lösa det. Enligt kommissionens senaste bedömning framstår risken för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt som hög.

| (11) | Arbetsmarknaden är relativt segmenterad mellan avtalsformer: Anställningsskyddet för arbetstagare med tillsvidareanställning är rigoröst jämfört med det skydd som ges arbetstagare med tidsbegränsade avtal. Andelen unga arbetstagare i åldern 15–24 år med tillfälliga avtal, inbegripet ”studentarbete”, är den högsta i EU (67 % under 2009), och det förefaller vara förhållandevis svårt att övergå från tillfällig anställning till tillsvidareanställning. Tidigare försök att ta itu med denna fråga har visat sig vara otillräckliga. Regeringen planerar att förhandla med arbetsmarknadens parter om en revidering av lagen om anställningsförhållanden. Syftet är att harmonisera rättigheter och skyldigheter enligt olika typer av anställningsavtal. Dessutom utgör ”studentarbete” en ansenlig, till stor del oreglerad och skattemässigt fördelaktig parallell arbetsmarknad. Denna viktiga fråga är frånvarande från det nationella reformprogrammet på grund av att en folkomröstning och inlämnandet av programmet sammanföll tidsmässigt. |
| --- | --- |

(11)

Arbetsmarknaden är relativt segmenterad mellan avtalsformer: Anställningsskyddet för arbetstagare med tillsvidareanställning är rigoröst jämfört med det skydd som ges arbetstagare med tidsbegränsade avtal. Andelen unga arbetstagare i åldern 15–24 år med tillfälliga avtal, inbegripet ”studentarbete”, är den högsta i EU (67 % under 2009), och det förefaller vara förhållandevis svårt att övergå från tillfällig anställning till tillsvidareanställning. Tidigare försök att ta itu med denna fråga har visat sig vara otillräckliga. Regeringen planerar att förhandla med arbetsmarknadens parter om en revidering av lagen om anställningsförhållanden. Syftet är att harmonisera rättigheter och skyldigheter enligt olika typer av anställningsavtal. Dessutom utgör ”studentarbete” en ansenlig, till stor del oreglerad och skattemässigt fördelaktig parallell arbetsmarknad. Denna viktiga fråga är frånvarande från det nationella reformprogrammet på grund av att en folkomröstning och inlämnandet av programmet sammanföll tidsmässigt.

| (12) | Bortsett från segmenteringen orsakas de strukturella problemen på den slovenska arbetsmarknaden också av den bristande överensstämmelsen mellan kompetenstillgång och arbetsmarknadens behov, och detta erkänns i det nationella reformprogrammet. I det nationella reformprogrammet planeras intensiva investeringar i utbildning för att förbättra färdigheter och anställbarhet. I programmet skisseras planer på att ytterligare underlätta övergången från utbildning till arbetsmarknaden, med särskild inriktning på att ge yrkesvägledning inom hela utbildningssystemet. Enligt programmet planeras en modernisering av arbetsförmedlingen med målet att uppnå en bättre överensstämmelse mellan kompetenstillgång och arbetsmarknadens behov. För att dessa reformer ska kunna genomföras framgångsrikt skulle det dock krävas förbättringar av systemet så att man i rätt tid kan identifiera nuvarande och framtida behov på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(12)

Bortsett från segmenteringen orsakas de strukturella problemen på den slovenska arbetsmarknaden också av den bristande överensstämmelsen mellan kompetenstillgång och arbetsmarknadens behov, och detta erkänns i det nationella reformprogrammet. I det nationella reformprogrammet planeras intensiva investeringar i utbildning för att förbättra färdigheter och anställbarhet. I programmet skisseras planer på att ytterligare underlätta övergången från utbildning till arbetsmarknaden, med särskild inriktning på att ge yrkesvägledning inom hela utbildningssystemet. Enligt programmet planeras en modernisering av arbetsförmedlingen med målet att uppnå en bättre överensstämmelse mellan kompetenstillgång och arbetsmarknadens behov. För att dessa reformer ska kunna genomföras framgångsrikt skulle det dock krävas förbättringar av systemet så att man i rätt tid kan identifiera nuvarande och framtida behov på arbetsmarknaden.

| (13) | Nedgången påverkar låneportföljer med en viss eftersläpning, och den växande andelen nödlidande lån har ökat bankernas nedskrivnings- och kapitalanskaffningskostnader. De två största statsägda bankerna har rekapitaliserats, något som var av avgörande betydelse. Regeringen har också föreslagit åtgärder för att påskynda indrivningen av fordringar och skapa incitament till utlåning för produktiv verksamhet, för att återställa kreditflödet till den reala ekonomin. Därför kan ytterligare åtgärder komma att behövas. |
| --- | --- |

(13)

Nedgången påverkar låneportföljer med en viss eftersläpning, och den växande andelen nödlidande lån har ökat bankernas nedskrivnings- och kapitalanskaffningskostnader. De två största statsägda bankerna har rekapitaliserats, något som var av avgörande betydelse. Regeringen har också föreslagit åtgärder för att påskynda indrivningen av fordringar och skapa incitament till utlåning för produktiv verksamhet, för att återställa kreditflödet till den reala ekonomin. Därför kan ytterligare åtgärder komma att behövas.

| (14) | Vissa segment inom tjänstesektorn är skyddade mot konkurrenstryck och kännetecknas av höga pålägg och hög koncentration, något som ökar kostnaderna inom hela ekonomin. Detta, tillsammans med den höga graden av statlig inblandning i ekonomin och andra hinder för att bedriva affärsverksamhet bidrar till att hålla potentiellt positiva utländska direktinvesteringar på en relativt låg nivå. Slovenien planerar att påskynda genomförandet av tjänstedirektivet, där betydande förseningar har ackumulerats. Slovenien planerar också att ge konkurrensskyddsbyrån fullt oberoende och att identifiera statliga kapitalinvesteringar som lämpar sig för försäljning. Dessa planer specificeras inte i detalj, och det finns risker i samband med genomförandet. |
| --- | --- |

(14)

Vissa segment inom tjänstesektorn är skyddade mot konkurrenstryck och kännetecknas av höga pålägg och hög koncentration, något som ökar kostnaderna inom hela ekonomin. Detta, tillsammans med den höga graden av statlig inblandning i ekonomin och andra hinder för att bedriva affärsverksamhet bidrar till att hålla potentiellt positiva utländska direktinvesteringar på en relativt låg nivå. Slovenien planerar att påskynda genomförandet av tjänstedirektivet, där betydande förseningar har ackumulerats. Slovenien planerar också att ge konkurrensskyddsbyrån fullt oberoende och att identifiera statliga kapitalinvesteringar som lämpar sig för försäljning. Dessa planer specificeras inte i detalj, och det finns risker i samband med genomförandet.

| (15) | Slovenien har anslutit sig till europluspakten. Det slovenska nationella reformprogrammet indikerar potentiella åtaganden och mål inom de fyra områden som ingår i europluspakten (främja konkurrenskraft och sysselsättning, bidra till de offentliga finansernas hållbarhet och stärka den finansiella stabiliteten). Emellertid hade inga bestämda åtaganden anmälts till kommissionen den 7 juni 2011. |
| --- | --- |

(15)

Slovenien har anslutit sig till europluspakten. Det slovenska nationella reformprogrammet indikerar potentiella åtaganden och mål inom de fyra områden som ingår i europluspakten (främja konkurrenskraft och sysselsättning, bidra till de offentliga finansernas hållbarhet och stärka den finansiella stabiliteten). Emellertid hade inga bestämda åtaganden anmälts till kommissionen den 7 juni 2011.

| (16) | Kommissionen har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Slovenien och efterlevnaden av EU:s regler och riktlinjer, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Mot denna bakgrund anser kommissionen att ytterligare åtgärder måste vidtas inom ramen för en tilläggsbudget för att man ska kunna uppnå 2011 års underskottsmål som fastställdes i stabilitetsprogrammet. Efter 2011 finns det risker för underskotts- och skuldmålen eftersom stabilitetsprogrammet inte omfattar hållbara åtgärder för att begränsa utgifterna. Det nationella reformprogrammet innehåller åtgärder för att reparera den finansiella sektorn, men de kanske inte är tillräckligt ambitiösa. Bedömningen visar också att inhemska tillväxtfaktorer måste stärkas, särskilt genom att öka arbetsmarknadsdeltagandet bland unga och äldre arbetstagare genom att minska segmenteringen av arbetsmarknaden och undanröja bristande överensstämmelser mellan de arbetssökandes färdigheter och arbetsmarknadens krav. Slutligen finns det ett behov av att stärka konkurrensen och skapa möjligheter till investeringar och tillväxt i tjänstesektorn och nätverksindustrier. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Slovenien och efterlevnaden av EU:s regler och riktlinjer, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Mot denna bakgrund anser kommissionen att ytterligare åtgärder måste vidtas inom ramen för en tilläggsbudget för att man ska kunna uppnå 2011 års underskottsmål som fastställdes i stabilitetsprogrammet. Efter 2011 finns det risker för underskotts- och skuldmålen eftersom stabilitetsprogrammet inte omfattar hållbara åtgärder för att begränsa utgifterna. Det nationella reformprogrammet innehåller åtgärder för att reparera den finansiella sektorn, men de kanske inte är tillräckligt ambitiösa. Bedömningen visar också att inhemska tillväxtfaktorer måste stärkas, särskilt genom att öka arbetsmarknadsdeltagandet bland unga och äldre arbetstagare genom att minska segmenteringen av arbetsmarknaden och undanröja bristande överensstämmelser mellan de arbetssökandes färdigheter och arbetsmarknadens krav. Slutligen finns det ett behov av att stärka konkurrensen och skapa möjligheter till investeringar och tillväxt i tjänstesektorn och nätverksindustrier.

| (17) | Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011 och dess ståndpunkt (3) speglas bland annat i dess rekommendation (1) och (2). Med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011 har rådet granskat Sloveniens nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(17)

Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011 och dess ståndpunkt (3) speglas bland annat i dess rekommendation (1) och (2). Med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011 har rådet granskat Sloveniens nationella reformprogram.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Slovenien att vidta följande åtgärder under perioden 2011–2012:

| 1. | Uppnå 2011 års underskottsmål, understödja 2012 års underskottsmål med konkreta åtgärder och genomföra den nödvändiga konsolideringen rigoröst, med beredskap för att anta ytterligare åtgärder för att förebygga eventuella budgetöverskridanden. Understödja denna nödvändiga anpassningsprocess under programperioden med tilläggsåtgärder för att säkerställa den genomsnittliga årliga finansiella ansträngningen i linje med rådets rekommendation inom ramen för förfarandet för alltför stora underskott och tillfredsställande framsteg mot ett lämpligt medelfristigt mål. I det avseendet vidta strukturella åtgärder för att begränsa utgifterna och åtgärda påvisade effektivitetsbrister och tillämpa en mer bindande budgetram på medellång sikt. Påskydna minskningen av underskottet om eknonomin eller budgetvillkoren blir bättre än vad som nu förväntas. |
| --- | --- |

1.

Uppnå 2011 års underskottsmål, understödja 2012 års underskottsmål med konkreta åtgärder och genomföra den nödvändiga konsolideringen rigoröst, med beredskap för att anta ytterligare åtgärder för att förebygga eventuella budgetöverskridanden. Understödja denna nödvändiga anpassningsprocess under programperioden med tilläggsåtgärder för att säkerställa den genomsnittliga årliga finansiella ansträngningen i linje med rådets rekommendation inom ramen för förfarandet för alltför stora underskott och tillfredsställande framsteg mot ett lämpligt medelfristigt mål. I det avseendet vidta strukturella åtgärder för att begränsa utgifterna och åtgärda påvisade effektivitetsbrister och tillämpa en mer bindande budgetram på medellång sikt. Påskydna minskningen av underskottet om eknonomin eller budgetvillkoren blir bättre än vad som nu förväntas.

| 2. | Vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa pensionssystemets långsiktiga hållbarhet, samtidigt som man upprätthåller en tillräcklig nivå på pensionerna. Öka sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare genom senare pensionering, och genom ytterligare utveckling av en aktiv arbetsmarknadspolitik och åtgärder för livslångt lärande. |
| --- | --- |

2.

Vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa pensionssystemets långsiktiga hållbarhet, samtidigt som man upprätthåller en tillräcklig nivå på pensionerna. Öka sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare genom senare pensionering, och genom ytterligare utveckling av en aktiv arbetsmarknadspolitik och åtgärder för livslångt lärande.

| 3. | Vidta ytterligare åtgärder inom banksektorn, när det är lämpligt, för att stärka balansräkningarna och låneportföljen, för att förbättra kreditflödet till den reella ekonomin. |
| --- | --- |

3.

Vidta ytterligare åtgärder inom banksektorn, när det är lämpligt, för att stärka balansräkningarna och låneportföljen, för att förbättra kreditflödet till den reella ekonomin.

| 4. | Vidta åtgärder för att, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, minska asymmetrier när det gäller rättigheter och skyldigheter som garanteras i anställningskontrakt för tillsvidareanställda och visstidsanställda. Förnya insatserna för att ta itu med den parallella arbetsmarknad som härrör från ”studentarbeten”. |
| --- | --- |

4.

Vidta åtgärder för att, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, minska asymmetrier när det gäller rättigheter och skyldigheter som garanteras i anställningskontrakt för tillsvidareanställda och visstidsanställda. Förnya insatserna för att ta itu med den parallella arbetsmarknad som härrör från ”studentarbeten”.

| 5. | Inrätta ett system för att förutse vilka färdigheter och kunskaper som behövs för att man ska uppnå en anpassningsbar arbetsmarknad. Utvärdera effektiviteten hos den offentliga arbetsförmedlingen, särskilt beträffande yrkesvägledning och rådgivning, för att förbättra överensstämmelsen mellan kompetenstillgång och arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

5.

Inrätta ett system för att förutse vilka färdigheter och kunskaper som behövs för att man ska uppnå en anpassningsbar arbetsmarknad. Utvärdera effektiviteten hos den offentliga arbetsförmedlingen, särskilt beträffande yrkesvägledning och rådgivning, för att förbättra överensstämmelsen mellan kompetenstillgång och arbetsmarknadens behov.

| 6. | Rationalisera reglerade yrken och förbättra den administrativa kapaciteten vid konkurrensskyddsbyrån för att förbättra företagsklimatet och dra till sig investeringar. |
| --- | --- |

6.

Rationalisera reglerade yrken och förbättra den administrativa kapaciteten vid konkurrensskyddsbyrån för att förbättra företagsklimatet och dra till sig investeringar.

Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 138, 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Enligt artikel 5.3 i förordning (EG) nr 1466/97.

3

---

| 23.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 217/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 217/5

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 juli 2011

om Polens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Polens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014

2011/C 217/02

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och god konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och god konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin.

| (4) | Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för finanspolitisk konsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att prioritera återställandet av sunda offentliga finanser och hållbar finanspolitik, minskad arbetslöshet genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(4)

Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för finanspolitisk konsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att prioritera återställandet av sunda offentliga finanser och hållbar finanspolitik, minskad arbetslöshet genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (5) | Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(5)

Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (6) | Den 27 april 2011 lade Polen fram sitt uppdaterade konvergensprogram för perioden 2011–2014 och den 29 april 2011 lade man fram sitt nationella reformprogram för 2011. För att de inbördes sambanden mellan de båda programmen ska kunna beaktas har de bedömts samtidigt. |
| --- | --- |

(6)

Den 27 april 2011 lade Polen fram sitt uppdaterade konvergensprogram för perioden 2011–2014 och den 29 april 2011 lade man fram sitt nationella reformprogram för 2011. För att de inbördes sambanden mellan de båda programmen ska kunna beaktas har de bedömts samtidigt.

| (7) | Den globala finanskrisen ledde till en avmattning i den ekonomiska aktiviteten i Polen. Under 2009 minskade den reala BNP-tillväxten till 1,6 %, dock utan att det hann gå så långt som till recession. Under 2010 tog tillväxten fart och ökade till 3,8 % då en starkt yttre efterfrågan drev upp tillverkningen och vände lagercykeln, och den privata konsumtionen understöddes av en motståndskraftig arbetsmarknad. Trots ökande sysselsättning steg arbetslösheten från 7,1 % 2008 till 9,6 % under 2010. Krisen har lett till en kraftig försämring av de offentliga finanserna. Det offentliga underskottet ökade från 3,7 % av BNP 2008 till 7,3 % 2009. Trots ett blygsamt konsolideringspaket och stark tillväxt nådde det 7,9 % av BNP under 2010. Skuldkvoten ökade från 50,9 % av BNP under 2009 till 55,1 % (3) 2010, vilket fortfarande är lägre än det tröskelvärde på 60 % som anges i fördraget och den i konstitutionen fastställda skuldgränsen. |
| --- | --- |

(7)

Den globala finanskrisen ledde till en avmattning i den ekonomiska aktiviteten i Polen. Under 2009 minskade den reala BNP-tillväxten till 1,6 %, dock utan att det hann gå så långt som till recession. Under 2010 tog tillväxten fart och ökade till 3,8 % då en starkt yttre efterfrågan drev upp tillverkningen och vände lagercykeln, och den privata konsumtionen understöddes av en motståndskraftig arbetsmarknad. Trots ökande sysselsättning steg arbetslösheten från 7,1 % 2008 till 9,6 % under 2010. Krisen har lett till en kraftig försämring av de offentliga finanserna. Det offentliga underskottet ökade från 3,7 % av BNP 2008 till 7,3 % 2009. Trots ett blygsamt konsolideringspaket och stark tillväxt nådde det 7,9 % av BNP under 2010. Skuldkvoten ökade från 50,9 % av BNP under 2009 till 55,1 % (3) 2010, vilket fortfarande är lägre än det tröskelvärde på 60 % som anges i fördraget och den i konstitutionen fastställda skuldgränsen.

| (8) | Baserat på en bedömning av det uppdaterade konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för beräkningarna av de offentliga finanserna framstår som rimligt, men det är baserat på alltför gynnsamma tillväxtantaganden för 2012. Enligt konvergensprogrammet planeras underskottet komma att understiga referensvärdet 3 % av BNP 2012, vilket är den tidsfrist som satts av rådet. Den årliga genomsnittliga finanspolitiska ansträngningen under 2010–2012 är helt i linje med den ansträngning på 1,25 % av BNP som rekommenderades av rådet inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, den 7 juli 2009. De medelfristiga målen väntas inte uppnås under konvergensprogramperioden. Ändringen av pensionsreformen, som ledde till en minskning av det strukturella underskottet med 0,7 % av BNP under 2011 och ytterligare 0,5 % under 2012, förbättrar inte avsevärt den underliggande situationen för de offentliga finanserna, eftersom en förbättring i den ursprungliga budgetpositionen åtföljs av en ökning av de långsiktiga åtagandena. De finanspolitiska målen utsätts därför snarare för nedåtrisker. De direkta skatteinkomsterna kan nämligen bli lägre än väntat på grund av optimistiska antaganden vad gäller skattebasens elasticitet, programmets prognoser om de sociala avgifterna bygger på gynnsamma scenarier för sysselsättning och löneutveckling, och potentiella förseningar i genomförandet och ändringar av de underskottssänkande åtgärderna (också detta utom direkt statlig kontroll) kan leda till ett överskridande av budgeten. |
| --- | --- |

(8)

Baserat på en bedömning av det uppdaterade konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för beräkningarna av de offentliga finanserna framstår som rimligt, men det är baserat på alltför gynnsamma tillväxtantaganden för 2012. Enligt konvergensprogrammet planeras underskottet komma att understiga referensvärdet 3 % av BNP 2012, vilket är den tidsfrist som satts av rådet. Den årliga genomsnittliga finanspolitiska ansträngningen under 2010–2012 är helt i linje med den ansträngning på 1,25 % av BNP som rekommenderades av rådet inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, den 7 juli 2009. De medelfristiga målen väntas inte uppnås under konvergensprogramperioden. Ändringen av pensionsreformen, som ledde till en minskning av det strukturella underskottet med 0,7 % av BNP under 2011 och ytterligare 0,5 % under 2012, förbättrar inte avsevärt den underliggande situationen för de offentliga finanserna, eftersom en förbättring i den ursprungliga budgetpositionen åtföljs av en ökning av de långsiktiga åtagandena. De finanspolitiska målen utsätts därför snarare för nedåtrisker. De direkta skatteinkomsterna kan nämligen bli lägre än väntat på grund av optimistiska antaganden vad gäller skattebasens elasticitet, programmets prognoser om de sociala avgifterna bygger på gynnsamma scenarier för sysselsättning och löneutveckling, och potentiella förseningar i genomförandet och ändringar av de underskottssänkande åtgärderna (också detta utom direkt statlig kontroll) kan leda till ett överskridande av budgeten.

| (9) | Polens regering har förbundit sig att få ned det offentliga underskottet under 3 % av BNP till 2012, vilket rekommenderades av rådet, och att garantera stabilitet i den offentliga finanserna på lång sikt. Därför har man under 2011 inlett en plan som innebär en genomgripande konsolidering av de offentliga finanserna med åtgärder som påverkar både inkomst- och utgiftssidan, däribland stora nedskärningar i utgifterna för offentliga investeringar. Utkastet till budgeten för 2012 antogs av regeringen den 5 maj 2011. Den förväntas bidra till betydande ytterligare minskningar av underskottet. Det kan dock bli nödvändigt att genomföra åtgärder, utöver de som presenteras i den preliminära budgeten för 2012, för att hålla den tidsfrist (2012) som satts för korrigering av det alltför stora underskottet. Ytterligare nedskärningar av de tillväxtfrämjande utgifterna riskerar dock att påverka en eventuell framtida tillväxt negativt. |
| --- | --- |

(9)

Polens regering har förbundit sig att få ned det offentliga underskottet under 3 % av BNP till 2012, vilket rekommenderades av rådet, och att garantera stabilitet i den offentliga finanserna på lång sikt. Därför har man under 2011 inlett en plan som innebär en genomgripande konsolidering av de offentliga finanserna med åtgärder som påverkar både inkomst- och utgiftssidan, däribland stora nedskärningar i utgifterna för offentliga investeringar. Utkastet till budgeten för 2012 antogs av regeringen den 5 maj 2011. Den förväntas bidra till betydande ytterligare minskningar av underskottet. Det kan dock bli nödvändigt att genomföra åtgärder, utöver de som presenteras i den preliminära budgeten för 2012, för att hålla den tidsfrist (2012) som satts för korrigering av det alltför stora underskottet. Ytterligare nedskärningar av de tillväxtfrämjande utgifterna riskerar dock att påverka en eventuell framtida tillväxt negativt.

| (10) | Polen har under åren förstärkt det finanspolitiska ramverket. De nuvarande finanspolitiska reglerna och programplaneringen på medellång sikt verkar dock inte ge en tillräckligt öppen budgetprocess, tillräckliga incitament till samordning mellan olika förvaltningsnivåer eller tillräcklig flexibilitet för att hantera makroekonomiska störningar och obalanser, för att de offentliga finansernas hållbarhet ska kunna säkerställas på medellång till lång sikt. De finanspolitiska reglerna bör också baseras på tillräckligt breda budgetaggregat och bör vara förenliga med det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet. I enlighet med kommissionens senaste utvärdering verkar risken med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt vara måttliga. |
| --- | --- |

(10)

Polen har under åren förstärkt det finanspolitiska ramverket. De nuvarande finanspolitiska reglerna och programplaneringen på medellång sikt verkar dock inte ge en tillräckligt öppen budgetprocess, tillräckliga incitament till samordning mellan olika förvaltningsnivåer eller tillräcklig flexibilitet för att hantera makroekonomiska störningar och obalanser, för att de offentliga finansernas hållbarhet ska kunna säkerställas på medellång till lång sikt. De finanspolitiska reglerna bör också baseras på tillräckligt breda budgetaggregat och bör vara förenliga med det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet. I enlighet med kommissionens senaste utvärdering verkar risken med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt vara måttliga.

| (11) | Regeringen har avskaffat det särskilda förtidspensionssystemet för majoriteten berörda personer, men de särskilda förtidspensionsordningarna för uniformerad personal och gruvarbetare finns fortfarande kvar, och den lagstadgade pensionsåldern för kvinnor är lägre än för män. Den faktiska pensionsåldern är därför fortfarande låg. Vidare ger den kraftigt subventionerade socialförsäkringsfonden för jordbrukare (KRUS) väldigt små incitament för jordbrukarna att byta till mer produktiva sektorer, som också påverkas av utmaningar med avseende på utbildning, infrastruktur mobilitet, vilket bromsar den ekonomiska omstruktureringen och hindrar produktivitetstillväxten. |
| --- | --- |

(11)

Regeringen har avskaffat det särskilda förtidspensionssystemet för majoriteten berörda personer, men de särskilda förtidspensionsordningarna för uniformerad personal och gruvarbetare finns fortfarande kvar, och den lagstadgade pensionsåldern för kvinnor är lägre än för män. Den faktiska pensionsåldern är därför fortfarande låg. Vidare ger den kraftigt subventionerade socialförsäkringsfonden för jordbrukare (KRUS) väldigt små incitament för jordbrukarna att byta till mer produktiva sektorer, som också påverkas av utmaningar med avseende på utbildning, infrastruktur mobilitet, vilket bromsar den ekonomiska omstruktureringen och hindrar produktivitetstillväxten.

| (12) | Utbildnings- och yrkesutbildningssystemet är inte helt anpassat till arbetsmarknadens behov. Trots att befolkningsandelen med genomgången eftergymnasial utbildning har ökat mycket kraftigt, påverkas anställbarheten av en diskrepans mellan den kompetens som finns och de jobb som erbjuds. Systemet för högre utbildning är inte knutet till affärs- och sysselsättningsklimatet på ett adekvat sätt. Den andel av den vuxna befolkningen (särskilt bland äldre och lågutbildade arbetstagare) som deltar i utbildning och fortbildning förblir mycket låg. |
| --- | --- |

(12)

Utbildnings- och yrkesutbildningssystemet är inte helt anpassat till arbetsmarknadens behov. Trots att befolkningsandelen med genomgången eftergymnasial utbildning har ökat mycket kraftigt, påverkas anställbarheten av en diskrepans mellan den kompetens som finns och de jobb som erbjuds. Systemet för högre utbildning är inte knutet till affärs- och sysselsättningsklimatet på ett adekvat sätt. Den andel av den vuxna befolkningen (särskilt bland äldre och lågutbildade arbetstagare) som deltar i utbildning och fortbildning förblir mycket låg.

| (13) | De offentliga utgifterna för forskning och utveckling (FoU) i Polen är låga, trots att de nyligen stigit något, och de privata investeringarna i FoU är bland de lägsta i EU och har dessutom minskat under senare år. Detta kommer sannolikt att vara till stort hinder för den ekonomiska tillväxten på medellång och lång sikt. FoU-systemet har inte fullt ut integrerats, eftersom banden mellan universiteten, forskningsinstituten och näringslivet är mycket svaga. |
| --- | --- |

(13)

De offentliga utgifterna för forskning och utveckling (FoU) i Polen är låga, trots att de nyligen stigit något, och de privata investeringarna i FoU är bland de lägsta i EU och har dessutom minskat under senare år. Detta kommer sannolikt att vara till stort hinder för den ekonomiska tillväxten på medellång och lång sikt. FoU-systemet har inte fullt ut integrerats, eftersom banden mellan universiteten, forskningsinstituten och näringslivet är mycket svaga.

| (14) | Att andelen kvinnor på arbetsmarknaden är så låg beror delvis på otillräckliga möjligheter till barn- och äldreomsorg. Andelen barn under tre år som på något sätt omfattas av barnomsorgen i Polen ligger långt under EU-genomsnittet. Även när det gäller äldre barn är andelen låg, även om den ökat konstant de senaste åren. I många fall kan unga föräldrar bara delta på arbetsmarknaden om de kan få hjälp av släktingar med barnpassning. Otillräckliga omsorgstjänster minskar vidare arbetskraftspotentialen vad gäller äldre kvinnor eftersom de lämnar arbetsmarknaden, särskilt eftersom de går tidigt i pension för att ta hand om sina barnbarn eller andra beroende anhöriga. |
| --- | --- |

(14)

Att andelen kvinnor på arbetsmarknaden är så låg beror delvis på otillräckliga möjligheter till barn- och äldreomsorg. Andelen barn under tre år som på något sätt omfattas av barnomsorgen i Polen ligger långt under EU-genomsnittet. Även när det gäller äldre barn är andelen låg, även om den ökat konstant de senaste åren. I många fall kan unga föräldrar bara delta på arbetsmarknaden om de kan få hjälp av släktingar med barnpassning. Otillräckliga omsorgstjänster minskar vidare arbetskraftspotentialen vad gäller äldre kvinnor eftersom de lämnar arbetsmarknaden, särskilt eftersom de går tidigt i pension för att ta hand om sina barnbarn eller andra beroende anhöriga.

| (15) | Den underutvecklade nätverksinfrastrukturen hindrar affärsverksamhet och utländska investeringar och den dåligt utvecklade transportinfrastrukturen förstärker regionala skillnader. Energiinfrastrukturen åldras snabbt och har nått sin kapacitetsgräns. Den behöver även genomgå betydande anpassningar för att uppfylla de krav som ställs i samband med politiken för att begränsa effekterna av klimatförändringarna. Polens järnvägssystem är det tredje största i Europa, men har på grund av föråldrad infrastruktur och omodern rullande materiel inte kapacitet att klara ökningen av den ekonomiska aktiviteten. |
| --- | --- |

(15)

Den underutvecklade nätverksinfrastrukturen hindrar affärsverksamhet och utländska investeringar och den dåligt utvecklade transportinfrastrukturen förstärker regionala skillnader. Energiinfrastrukturen åldras snabbt och har nått sin kapacitetsgräns. Den behöver även genomgå betydande anpassningar för att uppfylla de krav som ställs i samband med politiken för att begränsa effekterna av klimatförändringarna. Polens järnvägssystem är det tredje största i Europa, men har på grund av föråldrad infrastruktur och omodern rullande materiel inte kapacitet att klara ökningen av den ekonomiska aktiviteten.

| (16) | Både kvaliteten vad gäller företagsklimatet och effektiviteten inom den offentliga förvaltningen är låg i Polen. Vid jämförelser mellan länder visar det sig att Polen har särskilda problem på skatteuppbördsområdet samt med start och nedläggning av affärsverksamhet, med avtalsefterlevnad och med registrering av egendom. Företag hindras av långdragna tillstånds- och licensförfaranden. När det gäller formella förfaranden, som kontroll av avtalsefterlevnad och bygglovsgivning, är antalet steg i förfarandena relativt många och den övergripande processen alldeles för långdragen. |
| --- | --- |

(16)

Både kvaliteten vad gäller företagsklimatet och effektiviteten inom den offentliga förvaltningen är låg i Polen. Vid jämförelser mellan länder visar det sig att Polen har särskilda problem på skatteuppbördsområdet samt med start och nedläggning av affärsverksamhet, med avtalsefterlevnad och med registrering av egendom. Företag hindras av långdragna tillstånds- och licensförfaranden. När det gäller formella förfaranden, som kontroll av avtalsefterlevnad och bygglovsgivning, är antalet steg i förfarandena relativt många och den övergripande processen alldeles för långdragen.

| (17) | Polen har gjort en rad åtaganden inom ramen för europluspakten. På det finanspolitiska området förbinder sig Polen att inte öka den befintliga skulden och att tillämpa den temporära utgiftsregeln, att införa nya förordningar som begränsar de lokala myndigheternas underskottskvoter och att införa en permanent utgiftsregel. Åtgärder som siktar till en mer effektiv reglering och övervakning av banksektorn kommer att vidtas i syfte att förstärka den finansiella stabiliteten. Sysselsättningsåtgärderna inriktas på att få in kvinnor och äldre arbetstagare på arbetsmarknaden och reformer för att stärka banden mellan näringsliv och utbildning. De konkurrenskraftshöjande åtgärderna fokuserar på utbildnings- och forskningssektorn, utveckling av transport- och bredbandsinfrastruktur samt åtgärder för att förbättra företagsklimatet. Dessa åtaganden avser paktens fyra områden och återspeglar i stor utsträckning det program som presenteras i konvergensprogrammet och i det nationella reformprogrammet. Flera viktiga politikområden måste behandlas ytterligare (t.ex. det låga deltagandet bland äldre arbetstagare) eller berörs endast flyktigt (t.ex. bättre företagsledning). Åtagandena inom ramen för europluspakten har bedömts och beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(17)

Polen har gjort en rad åtaganden inom ramen för europluspakten. På det finanspolitiska området förbinder sig Polen att inte öka den befintliga skulden och att tillämpa den temporära utgiftsregeln, att införa nya förordningar som begränsar de lokala myndigheternas underskottskvoter och att införa en permanent utgiftsregel. Åtgärder som siktar till en mer effektiv reglering och övervakning av banksektorn kommer att vidtas i syfte att förstärka den finansiella stabiliteten. Sysselsättningsåtgärderna inriktas på att få in kvinnor och äldre arbetstagare på arbetsmarknaden och reformer för att stärka banden mellan näringsliv och utbildning. De konkurrenskraftshöjande åtgärderna fokuserar på utbildnings- och forskningssektorn, utveckling av transport- och bredbandsinfrastruktur samt åtgärder för att förbättra företagsklimatet. Dessa åtaganden avser paktens fyra områden och återspeglar i stor utsträckning det program som presenteras i konvergensprogrammet och i det nationella reformprogrammet. Flera viktiga politikområden måste behandlas ytterligare (t.ex. det låga deltagandet bland äldre arbetstagare) eller berörs endast flyktigt (t.ex. bättre företagsledning). Åtagandena inom ramen för europluspakten har bedömts och beaktats i rekommendationerna.

| (18) | Kommissionen har granskat konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet, inklusive åtagandena inom ramen för europluspakten. Den har beaktat inte bara programmens och åtagandenas relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Polen utan även i vilken utsträckning de överensstämmer med EU:s regler och riktlinjer, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i Europeiska unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Den anser att programmen innehåller en långtgående finanspolitisk konsolideringsplan och uppmuntrar regeringen att fortsätta genomförandet, men att vidta kompletterande åtgärder om så krävs för att få ned det offentliga underskottet under 3 % av BNP till 2012. För att bygga vidare på de senaste tio årens framsteg bör det göras ytterligare ansträngningar för att öka sysselsättningen, främst genom reformer inom pensions- och utbildningssystemen och genom att förbättra barn- och äldreomsorgen. Vidare bör konkurrenskraften på andra områden än priser ökas ytterligare genom stärkta FoU-ramar och ett förbättrat företagsklimat och genom främjande av investeringar i infrastruktur. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen har granskat konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet, inklusive åtagandena inom ramen för europluspakten. Den har beaktat inte bara programmens och åtagandenas relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Polen utan även i vilken utsträckning de överensstämmer med EU:s regler och riktlinjer, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i Europeiska unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Den anser att programmen innehåller en långtgående finanspolitisk konsolideringsplan och uppmuntrar regeringen att fortsätta genomförandet, men att vidta kompletterande åtgärder om så krävs för att få ned det offentliga underskottet under 3 % av BNP till 2012. För att bygga vidare på de senaste tio årens framsteg bör det göras ytterligare ansträngningar för att öka sysselsättningen, främst genom reformer inom pensions- och utbildningssystemen och genom att förbättra barn- och äldreomsorgen. Vidare bör konkurrenskraften på andra områden än priser ökas ytterligare genom stärkta FoU-ramar och ett förbättrat företagsklimat och genom främjande av investeringar i infrastruktur.

| (19) | Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av den 7 juli 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat 2011 års uppdatering av Polens konvergensprogram och dess yttrande (4) återspeglas särskilt i dess rekommendationer enligt punkterna 1 och 2 nedan. Med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011 har rådet granskat Polens nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(19)

Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av den 7 juli 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat 2011 års uppdatering av Polens konvergensprogram och dess yttrande (4) återspeglas särskilt i dess rekommendationer enligt punkterna 1 och 2 nedan. Med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011 har rådet granskat Polens nationella reformprogram.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Polen att vidta följande åtgärder under perioden 2011–2012:

| 1. | Genomföra de åtgärder som presenteras i 2012 års budgetlag och vidta kompletterande åtgärder av varaktigt slag om nödvändigt för att få ned det offentliga underskottet under 3 % av BNP 2012, i linje med rådets rekommendationer under förfarandet vid alltför stora underskott. Minska nedskärningar av tillväxtfrämjande utgifter i framtiden, samtidigt som lämpliga framsteg mot att uppnå det medelfristiga målet säkras. |
| --- | --- |

1.

Genomföra de åtgärder som presenteras i 2012 års budgetlag och vidta kompletterande åtgärder av varaktigt slag om nödvändigt för att få ned det offentliga underskottet under 3 % av BNP 2012, i linje med rådets rekommendationer under förfarandet vid alltför stora underskott. Minska nedskärningar av tillväxtfrämjande utgifter i framtiden, samtidigt som lämpliga framsteg mot att uppnå det medelfristiga målet säkras.

| 2. | Anta lagstiftning i syfte att införa en permanent utgiftsregel senast 2013. Regeln bör vara baserad på tillräckligt breda budgetaggregat och bör vara förenlig med det europeiska räkenskapssystemet. Vidta åtgärder för att stärka samordningsmekanismerna på olika förvaltningsnivåer på medellång sikt och i de årliga budgetprocesserna. |
| --- | --- |

2.

Anta lagstiftning i syfte att införa en permanent utgiftsregel senast 2013. Regeln bör vara baserad på tillräckligt breda budgetaggregat och bör vara förenlig med det europeiska räkenskapssystemet. Vidta åtgärder för att stärka samordningsmekanismerna på olika förvaltningsnivåer på medellång sikt och i de årliga budgetprocesserna.

| 3. | Som planerat höja den lagstadgade pensionsåldern för uniformerad personal och fortsätta att stegvis höja den faktiska pensionsåldern, till exempel genom att koppla den till medellivslängden. Fastställa en tidsplan för ytterligare förbättring av reglerna för jordbrukarnas avgifter till socialförsäkringsfonden (KRUS), så att de bättre återspeglar de enskilda inkomsterna. |
| --- | --- |

3.

Som planerat höja den lagstadgade pensionsåldern för uniformerad personal och fortsätta att stegvis höja den faktiska pensionsåldern, till exempel genom att koppla den till medellivslängden. Fastställa en tidsplan för ytterligare förbättring av reglerna för jordbrukarnas avgifter till socialförsäkringsfonden (KRUS), så att de bättre återspeglar de enskilda inkomsterna.

| 4. | Genomföra den föreslagna strategin på området livslångt lärande, öka lärlingsutbildningarna och de specialiserade yrkesutbildningarna samt utbildningsprogrammen för äldre arbetare och lågutbildade arbetstagare. Stärka länkarna mellan vetenskap och näringsliv genom att genomföra programmet ”Vi bygger på kunskap” (Budujemy na Wiedzy); genomföra reformprogrammet för den högre utbildningen (Partnerstwo dla Wiedzy), för att bättre anpassa utbildningsutbudet till arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

4.

Genomföra den föreslagna strategin på området livslångt lärande, öka lärlingsutbildningarna och de specialiserade yrkesutbildningarna samt utbildningsprogrammen för äldre arbetare och lågutbildade arbetstagare. Stärka länkarna mellan vetenskap och näringsliv genom att genomföra programmet ”Vi bygger på kunskap” (Budujemy na Wiedzy); genomföra reformprogrammet för den högre utbildningen (Partnerstwo dla Wiedzy), för att bättre anpassa utbildningsutbudet till arbetsmarknadens behov.

| 5. | Öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden genom att vidta åtgärder för att garantera stabil finansiering av barnomsorg på förskolestadiet, öka andelen barn under tre år inom barnomsorgen. |
| --- | --- |

5.

Öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden genom att vidta åtgärder för att garantera stabil finansiering av barnomsorg på förskolestadiet, öka andelen barn under tre år inom barnomsorgen.

| 6. | Vidta åtgärder för att förbättra incitamenten för investeringar i energiproduktionskapacitet mot teknik med låga koldioxidutsläpp, och för att fortsätta att bygga ut de gränsöverskridande sammanlänkningarna av elnäten. Utveckla fleråriga planer för investeringar i järnvägsinfrastruktur och genomföra översiktsplanen för järnvägstransporter. |
| --- | --- |

6.

Vidta åtgärder för att förbättra incitamenten för investeringar i energiproduktionskapacitet mot teknik med låga koldioxidutsläpp, och för att fortsätta att bygga ut de gränsöverskridande sammanlänkningarna av elnäten. Utveckla fleråriga planer för investeringar i järnvägsinfrastruktur och genomföra översiktsplanen för järnvägstransporter.

| 7. | Vidta åtgärder för att förenkla rättsförfarandena för avtalsefterlevnad; samt se över bygglagstiftningen och reglerna för stadsplanering, med sikte på att effektivisera förfarandena för överklagande och göra de administrativa förfarandena snabbare. |
| --- | --- |

7.

Vidta åtgärder för att förenkla rättsförfarandena för avtalsefterlevnad; samt se över bygglagstiftningen och reglerna för stadsplanering, med sikte på att effektivisera förfarandena för överklagande och göra de administrativa förfarandena snabbare.

Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 138, 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Uppgift i enlighet med kommissionens avdelningars AMECO-databas. I enlighet med finansministeriets meddelande av den 30 maj 2011 uppgår skuldkvoten den 31 december 2010 till 54,9 % av BNP.

3

(4)  I enlighet med i artikel 9.3 i förordning (EG) nr 1466/97.

4

---

| 23.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 217/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 217/9

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 juli 2011

om Sveriges nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Sveriges uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014

2011/C 217/03

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin. Denna strategi bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att öka EU:s potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin. Denna strategi bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att öka EU:s potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning inleddes i EU liksom den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning inleddes i EU liksom den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin.

| (4) | Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och för strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Det underströk behovet av att prioritera återställandet av sunda offentliga finanser och hållbar finanspolitik, minskad arbetslöshet genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(4)

Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och för strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Det underströk behovet av att prioritera återställandet av sunda offentliga finanser och hållbar finanspolitik, minskad arbetslöshet genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (5) | Den 29 april 2011 lade Sverige fram 2011 års uppdatering av konvergensprogrammet för perioden 2011–2014 och sitt nationella reformprogram för 2011. De två programmen har granskats samtidigt. |
| --- | --- |

(5)

Den 29 april 2011 lade Sverige fram 2011 års uppdatering av konvergensprogrammet för perioden 2011–2014 och sitt nationella reformprogram för 2011. De två programmen har granskats samtidigt.

| (6) | Före den ekonomiska krisen 2008–2009 hade den svenska ekonomin i mer än tio år haft stark tillväxt, med inhemsk efterfrågan och nettoexport som drivkrafter. Sverige har en exportinriktad ekonomi med omfattande finansiell sektor som därmed påverkades starkt av utlandets kraftigt minskade efterfrågan och krisen på finansmarknaden under 2008. Detta medförde att BNP sjönk med 5,1 % år 2009 och att arbetslösheten steg från cirka 6 % till drygt 9 %. Tack vare ett gynnsamt utgångsläge utan behov av större justeringar för hushållen, banksektorn och den offentliga sektorn, samt adekvata penningpolitiska och finanspolitiska åtgärder, blev nedgången relativt kortvarig och drabbade främst den exportinriktade tillverkningssektorn. När världshandeln åter ökade, genomgick den svenska ekonomin en mycket stark och omfattande återhämtning med en real BNP som ökade med 5,7 % år 2010. Automatiska stabilisatorer och diskretionära åtgärder gjorde sammantaget att det offentliga saldot minskade från ett överskott på 3,7 % av BNP år 2007 till ett underskott på 0,9 % år 2009, för att sedan åter komma i balans år 2010. |
| --- | --- |

(6)

Före den ekonomiska krisen 2008–2009 hade den svenska ekonomin i mer än tio år haft stark tillväxt, med inhemsk efterfrågan och nettoexport som drivkrafter. Sverige har en exportinriktad ekonomi med omfattande finansiell sektor som därmed påverkades starkt av utlandets kraftigt minskade efterfrågan och krisen på finansmarknaden under 2008. Detta medförde att BNP sjönk med 5,1 % år 2009 och att arbetslösheten steg från cirka 6 % till drygt 9 %. Tack vare ett gynnsamt utgångsläge utan behov av större justeringar för hushållen, banksektorn och den offentliga sektorn, samt adekvata penningpolitiska och finanspolitiska åtgärder, blev nedgången relativt kortvarig och drabbade främst den exportinriktade tillverkningssektorn. När världshandeln åter ökade, genomgick den svenska ekonomin en mycket stark och omfattande återhämtning med en real BNP som ökade med 5,7 % år 2010. Automatiska stabilisatorer och diskretionära åtgärder gjorde sammantaget att det offentliga saldot minskade från ett överskott på 3,7 % av BNP år 2007 till ett underskott på 0,9 % år 2009, för att sedan åter komma i balans år 2010.

| (7) | Utifrån en bedömning av det uppdaterade konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenariot bakom de finanspolitiska beräkningarna förefaller rimligt, utom för 2012 då det är mer optimistiskt än kommissionens vårprognos. Den finanspolitiska strategi som beskrivs i det uppdaterade konvergensprogrammet är adekvat, eftersom den skulle bidra till uppfyllande av Sveriges mål att på medellång sikt uppnå ett överskott på 1 % av BNP över konjunkturcykeln. Detta skulle ge en viss säkerhetsmarginal för att förhindra att referensvärdet på 3 % av BNP överskrids vid framtida nedgångar. I programmet beräknas den offentliga sektorns överskott öka från 0,6 % av BNP år 2011 till 3,7 % år 2014, som är programmets slutår. Denna förbättring beror på en förmodat stark ekonomisk tillväxt, för programmet innehåller inte några konsolideringsinsatser under dessa år. Riskerna för de finanspolitiska målen uppväger i stort sett varandra. Eftersom programmets inkomstprognos är något försiktig för 2011, kan utfallet bli något bättre under innevarande år, medan vissa nedåtrisker för de finanspolitiska beräkningarna från och med 2012 kan hänföras till optimistiska makroekonomiska antaganden. Det finns en risk för konjunkturförstärkande finanspolitik, eftersom regeringen har angett att ytterligare expansiva finanspolitiska åtgärder i 2011 års budgetproposition kan genomföras från och med 2012, om det finns tillräckligt budgetutrymme (här ingår ett femte steg i jobbskatteavdraget för lönearbetare, en ytterligare höjning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt, en sänkning av mervärdesskatten för restaurangtjänster och sänkt skatt på pensioner). Med hänsyn till den demografiska utvecklingen är det därför viktigt för Sverige att föra en finanspolitik som säkerställer att det medelfristiga målet fortfarande uppfylls. Enligt kommissionens senaste bedömning framstår risken avseende de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet som låg. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån en bedömning av det uppdaterade konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenariot bakom de finanspolitiska beräkningarna förefaller rimligt, utom för 2012 då det är mer optimistiskt än kommissionens vårprognos. Den finanspolitiska strategi som beskrivs i det uppdaterade konvergensprogrammet är adekvat, eftersom den skulle bidra till uppfyllande av Sveriges mål att på medellång sikt uppnå ett överskott på 1 % av BNP över konjunkturcykeln. Detta skulle ge en viss säkerhetsmarginal för att förhindra att referensvärdet på 3 % av BNP överskrids vid framtida nedgångar. I programmet beräknas den offentliga sektorns överskott öka från 0,6 % av BNP år 2011 till 3,7 % år 2014, som är programmets slutår. Denna förbättring beror på en förmodat stark ekonomisk tillväxt, för programmet innehåller inte några konsolideringsinsatser under dessa år. Riskerna för de finanspolitiska målen uppväger i stort sett varandra. Eftersom programmets inkomstprognos är något försiktig för 2011, kan utfallet bli något bättre under innevarande år, medan vissa nedåtrisker för de finanspolitiska beräkningarna från och med 2012 kan hänföras till optimistiska makroekonomiska antaganden. Det finns en risk för konjunkturförstärkande finanspolitik, eftersom regeringen har angett att ytterligare expansiva finanspolitiska åtgärder i 2011 års budgetproposition kan genomföras från och med 2012, om det finns tillräckligt budgetutrymme (här ingår ett femte steg i jobbskatteavdraget för lönearbetare, en ytterligare höjning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt, en sänkning av mervärdesskatten för restaurangtjänster och sänkt skatt på pensioner). Med hänsyn till den demografiska utvecklingen är det därför viktigt för Sverige att föra en finanspolitik som säkerställer att det medelfristiga målet fortfarande uppfylls. Enligt kommissionens senaste bedömning framstår risken avseende de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet som låg.

| (8) | Den nuvarande situationen på hus- och bolånemarknaderna är en potentiell källa till instabilitet. Efter en kortvarig och mindre korrigering under finanskrisens kulmen, fortsätter huspriserna i Sverige – till skillnad från i andra länder – den kraftiga stegring som pågått sedan andra hälften av nittiotalet och ligger nu på rekordhög nivå. Med husprisernas kraftiga stegring har hushållens skuldsättning också ökat till rekordhöga cirka 170 % av den disponibla inkomsten vid halvårsskiftet 2010. Dessutom har en stor del av bolånen tagits med rörlig ränta och låg amortering. Detta gör svenska hushåll särskilt sårbara för räntehöjningar eller sämre sysselsättningsutsikter. En större korrigering på bostadsmarknaden skulle kunna få negativa följder för den makroekonomiska stabiliteten genom högre finansieringskostnader för banker och genom att hushållen sänker sin konsumtion för att få balans i ekonomin. |
| --- | --- |

(8)

Den nuvarande situationen på hus- och bolånemarknaderna är en potentiell källa till instabilitet. Efter en kortvarig och mindre korrigering under finanskrisens kulmen, fortsätter huspriserna i Sverige – till skillnad från i andra länder – den kraftiga stegring som pågått sedan andra hälften av nittiotalet och ligger nu på rekordhög nivå. Med husprisernas kraftiga stegring har hushållens skuldsättning också ökat till rekordhöga cirka 170 % av den disponibla inkomsten vid halvårsskiftet 2010. Dessutom har en stor del av bolånen tagits med rörlig ränta och låg amortering. Detta gör svenska hushåll särskilt sårbara för räntehöjningar eller sämre sysselsättningsutsikter. En större korrigering på bostadsmarknaden skulle kunna få negativa följder för den makroekonomiska stabiliteten genom högre finansieringskostnader för banker och genom att hushållen sänker sin konsumtion för att få balans i ekonomin.

| (9) | På den svenska arbetsmarknaden har tredjelandsmedborgare och ungdomar en relativt svag ställning jämfört med EU-genomsnittet. Det är viktigt att dessa gruppers ställning på arbetsmarknaden förbättras, om den totala sysselsättningen ska kunna öka och tillgången på arbetskraft långsiktigt förbättras så att man kan möta den demografiska utmaningen med en åldrande befolkning. För närvarande genomför den svenska regeringen flera reformer för att öka båda gruppernas sysselsättning, som ökade medel till coachningsinsatser, praktikplatser, yrkesutbildning för vuxna, lärlingssystem, riktade lönesubventioner och skräddarsydda språkkurser i svenska. I den senaste statistiken finns det klara tecken på en generell förbättring på den svenska arbetsmarknaden, utom för utlandsfödda kvinnor. |
| --- | --- |

(9)

På den svenska arbetsmarknaden har tredjelandsmedborgare och ungdomar en relativt svag ställning jämfört med EU-genomsnittet. Det är viktigt att dessa gruppers ställning på arbetsmarknaden förbättras, om den totala sysselsättningen ska kunna öka och tillgången på arbetskraft långsiktigt förbättras så att man kan möta den demografiska utmaningen med en åldrande befolkning. För närvarande genomför den svenska regeringen flera reformer för att öka båda gruppernas sysselsättning, som ökade medel till coachningsinsatser, praktikplatser, yrkesutbildning för vuxna, lärlingssystem, riktade lönesubventioner och skräddarsydda språkkurser i svenska. I den senaste statistiken finns det klara tecken på en generell förbättring på den svenska arbetsmarknaden, utom för utlandsfödda kvinnor.

| (10) | Kommissionen har granskat Sveriges konvergensprogram och nationella reformprogram. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Sverige utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Den anser att programmen på ett adekvat sätt behandlar de för Sverige viktigaste problemen. Medan regeringens finanspolitiska strategi att fortsätta uppfylla målet på medellång sikt är lämplig, bör man från och med 2012 nogsamt undvika en alltför expansiv finanspolitik vid god tillväxt. Riskerna för makroekonomiska obalanser bör uppmärksammas, särskild riskerna med stigande huspriser och hushållens ökande skuldsättning. Dessutom bör deltagande på arbetsmarknaden bland svaga grupper övervakas och förbättras, särskilt för ungdomar och utlandsfödda kvinnor. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen har granskat Sveriges konvergensprogram och nationella reformprogram. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Sverige utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Den anser att programmen på ett adekvat sätt behandlar de för Sverige viktigaste problemen. Medan regeringens finanspolitiska strategi att fortsätta uppfylla målet på medellång sikt är lämplig, bör man från och med 2012 nogsamt undvika en alltför expansiv finanspolitik vid god tillväxt. Riskerna för makroekonomiska obalanser bör uppmärksammas, särskild riskerna med stigande huspriser och hushållens ökande skuldsättning. Dessutom bör deltagande på arbetsmarknaden bland svaga grupper övervakas och förbättras, särskilt för ungdomar och utlandsfödda kvinnor.

| (11) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat Sveriges uppdaterade konvergensprogram för 2011 och dess ståndpunkt (3) avspeglas särskilt i dess rekommendation (1) nedan. Med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011 har rådet granskat Sveriges nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat Sveriges uppdaterade konvergensprogram för 2011 och dess ståndpunkt (3) avspeglas särskilt i dess rekommendation (1) nedan. Med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011 har rådet granskat Sveriges nationella reformprogram.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS att Sverige under perioden 2011–2012 gör följande:

| 1. | För en finanspolitik som säkerställer att det medelfristiga målet fortfarande uppfylls. |
| --- | --- |

1.

För en finanspolitik som säkerställer att det medelfristiga målet fortfarande uppfylls.

| 2. | Vidtar förebyggande åtgärder för att hantera de makroekonomiska riskerna med stigande huspriser och hushållens ökande skuldsättning. En bred uppsättning åtgärder kan övervägas, exempelvis översyn av bolånesystemet, inklusive kapitalkrav på banker, hyresreglering, fastighetsbeskattning och byggnadslov. |
| --- | --- |

2.

Vidtar förebyggande åtgärder för att hantera de makroekonomiska riskerna med stigande huspriser och hushållens ökande skuldsättning. En bred uppsättning åtgärder kan övervägas, exempelvis översyn av bolånesystemet, inklusive kapitalkrav på banker, hyresreglering, fastighetsbeskattning och byggnadslov.

| 3. | Övervakar och förbättrar deltagandet på arbetsmarknaden bland unga och andra svaga grupper. |
| --- | --- |

3.

Övervakar och förbättrar deltagandet på arbetsmarknaden bland unga och andra svaga grupper.

Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Bibehålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 138, 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Enligt i artikel 9.3 i förordning (EG) nr 1466/97.

3

---

| 23.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 217/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 217/12

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 juli 2011

om Förenade kungarikets nationella reformprogram för 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram 2011–2014

2011/C 217/04

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag om att lansera en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och god konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag om att lansera en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och god konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av en ny planeringscykel för den ekonomiska styrningen i EU och den första europeiska planeringsterminen av integrerad förhandssamordning av den ekonomiska politiken, vilken är förankrad i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av en ny planeringscykel för den ekonomiska styrningen i EU och den första europeiska planeringsterminen av integrerad förhandssamordning av den ekonomiska politiken, vilken är förankrad i Europa 2020-strategin.

| (4) | Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för finanspolitisk konsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Däri underströks behovet att prioritera återställandet av sunda budgetställningar och hållbara offentliga finanser, få ned arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya ansträngningar för att stärka tillväxten. I dokumentet uppmanades medlemsstaterna att omvandla dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska inkluderas i deras stabilitets- och konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(4)

Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för finanspolitisk konsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Däri underströks behovet att prioritera återställandet av sunda budgetställningar och hållbara offentliga finanser, få ned arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya ansträngningar för att stärka tillväxten. I dokumentet uppmanades medlemsstaterna att omvandla dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska inkluderas i deras stabilitets- och konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (5) | Den 28 april 2011 överlämnade Förenade kungariket sitt uppdaterade konvergensprogram för 2011 som täcker perioden 2011–2014 samt sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. För första gången innehöll Förenade kungarikets konvergensprogram ekonomiska och finanspolitiska prognoser som tagits fram av den nya, oberoende byrån för budgetansvar (Office for Budget Responsibility, OBR). |
| --- | --- |

(5)

Den 28 april 2011 överlämnade Förenade kungariket sitt uppdaterade konvergensprogram för 2011 som täcker perioden 2011–2014 samt sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. För första gången innehöll Förenade kungarikets konvergensprogram ekonomiska och finanspolitiska prognoser som tagits fram av den nya, oberoende byrån för budgetansvar (Office for Budget Responsibility, OBR).

| (6) | Förenade kungariket drabbades särskilt hårt av finanskrisen till följd av landets stora, globalt integrerade finansiella sektor och hushållens höga skuldsättningsnivåer. BNP föll med 0,1 % 2008 och 4,9 % 2009. Den brittiska regeringen ingrep massivt för att stödja banksektorn och tillhandahöll tillfällig tillskottslikviditet till hela sektorn. Regeringens underskott steg med 8,5 procentenheter på två år till 11,2 % av BNP 2009. Arbetslösheten steg från 5,3 % 2007 till 7,6 % 2009. Under det fjärde kvartalet 2009 visade ekonomin åter tillväxt jämfört med föregående kvartal, även om den totala produktionsvolymen (output) fortfarande ligger under den högsta nivå som uppmättes före krisen. Utsikterna på kort sikt visar på en måttlig tillväxt som drivs av kraftigt ökande företagsinvesteringar samt ett uppsving för nettoexporten med stöd av växelkursutvecklingen. Tillväxten kommer emellertid att hållas tillbaka av en svag eller negativ tillväxt i hushållens och den offentliga sektorn konsumtion. Inflationen väntas under 2011 ligga kvar på en nivå betydligt över det officiella inflationsmålet på 2 %, vilket avspeglar mervärdesskattehöjningar och högre import- och energipriser, för att därefter falla tillbaka under 2012. Hög inflation kommer troligen att urgröpa realinkomsterna i och med att lönetillväxten förblir låg. Den främsta risken för ett sämre utfall jämfört med prognosen är att uppsvinget för företagsinvesteringarna eller nettoexporten inte förverkligas och att varaktigt hög inflation kan förhindra penningpolitikens möjligheter att motväga den lägre offentliga konsumtionen. |
| --- | --- |

(6)

Förenade kungariket drabbades särskilt hårt av finanskrisen till följd av landets stora, globalt integrerade finansiella sektor och hushållens höga skuldsättningsnivåer. BNP föll med 0,1 % 2008 och 4,9 % 2009. Den brittiska regeringen ingrep massivt för att stödja banksektorn och tillhandahöll tillfällig tillskottslikviditet till hela sektorn. Regeringens underskott steg med 8,5 procentenheter på två år till 11,2 % av BNP 2009. Arbetslösheten steg från 5,3 % 2007 till 7,6 % 2009. Under det fjärde kvartalet 2009 visade ekonomin åter tillväxt jämfört med föregående kvartal, även om den totala produktionsvolymen (output) fortfarande ligger under den högsta nivå som uppmättes före krisen. Utsikterna på kort sikt visar på en måttlig tillväxt som drivs av kraftigt ökande företagsinvesteringar samt ett uppsving för nettoexporten med stöd av växelkursutvecklingen. Tillväxten kommer emellertid att hållas tillbaka av en svag eller negativ tillväxt i hushållens och den offentliga sektorn konsumtion. Inflationen väntas under 2011 ligga kvar på en nivå betydligt över det officiella inflationsmålet på 2 %, vilket avspeglar mervärdesskattehöjningar och högre import- och energipriser, för att därefter falla tillbaka under 2012. Hög inflation kommer troligen att urgröpa realinkomsterna i och med att lönetillväxten förblir låg. Den främsta risken för ett sämre utfall jämfört med prognosen är att uppsvinget för företagsinvesteringarna eller nettoexporten inte förverkligas och att varaktigt hög inflation kan förhindra penningpolitikens möjligheter att motväga den lägre offentliga konsumtionen.

| (7) | På grundval av en bedömning av det uppdaterade konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetberäkningarna är rimligt utom för 2012 då det kan vara något för optimistiskt. Konvergensprogrammet innehåller inte något medelfristigt mål för de offentliga finanserna såsom föreskrivs i uppförandekoden, även om ett sådant kan härledas från de mål som anges i programmet. Målet i budgetstrategin är att minska underskottet från 9,9 % budgetåret 2010-2011 till 1,7 % budgetåret 2015-2016, främst genom utgiftsnedskärningar, en strategi som är förenlig med belägg för finanspolitiska konsolideringar till stöd för tillväxt. I konvergensprogrammet planerar man att få ned underskottet under referensvärdet 3 % av BNP till budgetåret 2014-2015, vilket är den tidsfrist som satts av rådet. Med utgångspunkt i en skuldkvot på 78,7 % 2010–2011, väntas skuldkvoten enligt konvergensprogrammets budgetberäkningar komma att stiga till 87,2 % 2013–2014 för att därefter långsamt minska. Den genomsnittliga årliga finanspolitiska ansträngningen under perioden 2010–2011 till 2014-2015 uppgår till 1,6 % av BNP. Det är något lägre än det rådet rekommenderade i december 2009 (1,75 % av BNP), men inte desto mindre lämpligt med tanke på att ansträngningen görs från ett betydligt lägre budgetunderskott 2009–2010 än väntat och är därför förenlig med målet att få ned det totala underskottet under referensvärdet senast budgetåret 2014–2015. I enlighet med kommissionens senaste utvärdering, förefaller risken med avseende på den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna vara hög.
  Den långsiktiga kostnaden för en åldrande befolkning är högre än genomsnittet för EU och den aktuella ställningen i de offentliga finanserna förvärrar kostnaden för åldrandet. Med utgångspunkt i den aktuella ställningen i de offentliga finanserna skulle skulden komma att öka till 128 % av BNP år 2020. Det fulla genomförandet av konvergensprogrammet skulle emellertid vara tillräckligt för att vända skuldutvecklingen så att skulden åter börjar minska, men den skulle likväl komma att överstiga 80 % av BNP år 2020. Utöver sina konsolideringsplaner, har Förenade kungarikets regering aviserat åtgärder som kommer att stödja långsiktig hållbarhet; dessa inbegriper att skjuta fram datumet för den planerade höjningen av pensionsåldern från 65 till 66 år och ändringar i metoden för att uppgradera vissa förmåner och skattetröskelnivåer. |
| --- | --- |

(7)

På grundval av en bedömning av det uppdaterade konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetberäkningarna är rimligt utom för 2012 då det kan vara något för optimistiskt. Konvergensprogrammet innehåller inte något medelfristigt mål för de offentliga finanserna såsom föreskrivs i uppförandekoden, även om ett sådant kan härledas från de mål som anges i programmet. Målet i budgetstrategin är att minska underskottet från 9,9 % budgetåret 2010-2011 till 1,7 % budgetåret 2015-2016, främst genom utgiftsnedskärningar, en strategi som är förenlig med belägg för finanspolitiska konsolideringar till stöd för tillväxt. I konvergensprogrammet planerar man att få ned underskottet under referensvärdet 3 % av BNP till budgetåret 2014-2015, vilket är den tidsfrist som satts av rådet. Med utgångspunkt i en skuldkvot på 78,7 % 2010–2011, väntas skuldkvoten enligt konvergensprogrammets budgetberäkningar komma att stiga till 87,2 % 2013–2014 för att därefter långsamt minska. Den genomsnittliga årliga finanspolitiska ansträngningen under perioden 2010–2011 till 2014-2015 uppgår till 1,6 % av BNP. Det är något lägre än det rådet rekommenderade i december 2009 (1,75 % av BNP), men inte desto mindre lämpligt med tanke på att ansträngningen görs från ett betydligt lägre budgetunderskott 2009–2010 än väntat och är därför förenlig med målet att få ned det totala underskottet under referensvärdet senast budgetåret 2014–2015. I enlighet med kommissionens senaste utvärdering, förefaller risken med avseende på den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna vara hög.

Den långsiktiga kostnaden för en åldrande befolkning är högre än genomsnittet för EU och den aktuella ställningen i de offentliga finanserna förvärrar kostnaden för åldrandet. Med utgångspunkt i den aktuella ställningen i de offentliga finanserna skulle skulden komma att öka till 128 % av BNP år 2020. Det fulla genomförandet av konvergensprogrammet skulle emellertid vara tillräckligt för att vända skuldutvecklingen så att skulden åter börjar minska, men den skulle likväl komma att överstiga 80 % av BNP år 2020. Utöver sina konsolideringsplaner, har Förenade kungarikets regering aviserat åtgärder som kommer att stödja långsiktig hållbarhet; dessa inbegriper att skjuta fram datumet för den planerade höjningen av pensionsåldern från 65 till 66 år och ändringar i metoden för att uppgradera vissa förmåner och skattetröskelnivåer.

| (8) | Verkställandet av den föreslagna finanspolitiska konsolideringen förblir en betydande utmaning. För att återupprätta en hållbar ställning i de offentliga finanserna kommer det vara avgörande att säkerställa att de offentliga utgiftsplanerna inte överskrids. Med förbehåll för detta innebär de historiskt låga nivåerna för investeringar i infrastruktur, särskilt transporter, att tillväxtfrämjande utgifter bör prioriteras. Genom att säkerställa tillräckliga primära överskott på medellång sikt, vilket redan planeras i konvergensprogrammet, kommer de offentliga finansernas hållbarhet att förbättras. |
| --- | --- |

(8)

Verkställandet av den föreslagna finanspolitiska konsolideringen förblir en betydande utmaning. För att återupprätta en hållbar ställning i de offentliga finanserna kommer det vara avgörande att säkerställa att de offentliga utgiftsplanerna inte överskrids. Med förbehåll för detta innebär de historiskt låga nivåerna för investeringar i infrastruktur, särskilt transporter, att tillväxtfrämjande utgifter bör prioriteras. Genom att säkerställa tillräckliga primära överskott på medellång sikt, vilket redan planeras i konvergensprogrammet, kommer de offentliga finansernas hållbarhet att förbättras.

| (9) | Förenade kungarikets flexibla arbetsmarknad gjorde det möjligt för landet att någorlunda väl hantera det stora BNP-fallet under krisen. Den ökade arbetslösheten drabbade emellertid i särskilt hög grad unga människor. Mellan 2008 och 2010 steg ungdomsarbetslösheten från 15 % till närmare 20 %. En svag arbetsmarknad för unga sammanhänger med mer allmänna och strukturella brister i utbildning och yrkesfärdigheter. Andelen unga i åldern 18–24 år i Förenade kungariket som hoppar av i förtid från utbildnings- och yrkesutbildningsprogram är 15,7 %, vilket är högre än genomsnittet i EU på 14,4 %.; Samtidigt som andelen personer i åldern 25–64 år som har nått höga nivåer av yrkeskompetens är särskilt stor i Förenade kungariket finns det en svaghet på medelkompetensnivå, och andelen av arbetskraften i denna grupp är för närvarande lägre än genomsnittet i EU. En fortsatt nyckelutmaning för den brittiska arbetsmarknaden är att en betydande andel barn lever i hushåll där ingen förvärvsarbetar: med en andel på 17,5 % av hushållen är detta den högsta nivån i EU, där nivån i genomsnitt ligger på 10,2 %. Problemet är särskilt akut för hushåll med en ensamstående förälder, vilket återpeglar svaga finansiella incitament och en brist på fungerande barnomsorgsalternativ. Mer än 32 % av personer med omsorgsansvar står utanför arbetslivet eller arbetar deltid på grund av brist på omsorgstjänster (detta är 4 procentenheter högre än genomsnittet i EU). |
| --- | --- |

(9)

Förenade kungarikets flexibla arbetsmarknad gjorde det möjligt för landet att någorlunda väl hantera det stora BNP-fallet under krisen. Den ökade arbetslösheten drabbade emellertid i särskilt hög grad unga människor. Mellan 2008 och 2010 steg ungdomsarbetslösheten från 15 % till närmare 20 %. En svag arbetsmarknad för unga sammanhänger med mer allmänna och strukturella brister i utbildning och yrkesfärdigheter. Andelen unga i åldern 18–24 år i Förenade kungariket som hoppar av i förtid från utbildnings- och yrkesutbildningsprogram är 15,7 %, vilket är högre än genomsnittet i EU på 14,4 %.; Samtidigt som andelen personer i åldern 25–64 år som har nått höga nivåer av yrkeskompetens är särskilt stor i Förenade kungariket finns det en svaghet på medelkompetensnivå, och andelen av arbetskraften i denna grupp är för närvarande lägre än genomsnittet i EU. En fortsatt nyckelutmaning för den brittiska arbetsmarknaden är att en betydande andel barn lever i hushåll där ingen förvärvsarbetar: med en andel på 17,5 % av hushållen är detta den högsta nivån i EU, där nivån i genomsnitt ligger på 10,2 %. Problemet är särskilt akut för hushåll med en ensamstående förälder, vilket återpeglar svaga finansiella incitament och en brist på fungerande barnomsorgsalternativ. Mer än 32 % av personer med omsorgsansvar står utanför arbetslivet eller arbetar deltid på grund av brist på omsorgstjänster (detta är 4 procentenheter högre än genomsnittet i EU).

| (10) | Förenade kungariket upplevde en bostadsprishausse under årtiondet före krisen. Efter det att krisen bröt ut föll priserna kraftigt, men de har sedan dess delvis återhämtat sig och ligger kvar på historiskt höga nivåer. Transaktionsnivåerna rasade och har legat kvar på mycket låga nivåer. Husprishaussen bidrog till en kraftigt ökad skuldsättningsnivå bland hushållen och en ohållbar ökning i hushållens konsumtion under det decennium som föregick krisen. Den abrupta och kraftiga nedgången i antalet transaktioner på bostadsmarknaden resulterade i motsvarande minskade skatteintäkter från fastighetsaffärer, vilket bidrog till en försämrad ställning i Förenade kungarikets offentliga finanser. Den svaga fastighetsmarknaden utgör även en del av förklaringen till Förenade kungarikets höga utgifter för bostadsbidrag samt till den höga andelen av befolkningen i statligt subventionerat boende. Förenade kungariket har aviserat inledande reformer av sitt planeringssystem och av reglerna för hypotekslån. Med tanke på att denna problemställning är så viktig för alla sektorer av den brittiska ekonomin finns det anledning att utifrån dessa åtgärder utveckla ett mer heltäckande reformpaket som även omfattar hypotekslånemarknaden och fastighetsbeskattning för att kunna lösa dessa frågor. |
| --- | --- |

(10)

Förenade kungariket upplevde en bostadsprishausse under årtiondet före krisen. Efter det att krisen bröt ut föll priserna kraftigt, men de har sedan dess delvis återhämtat sig och ligger kvar på historiskt höga nivåer. Transaktionsnivåerna rasade och har legat kvar på mycket låga nivåer. Husprishaussen bidrog till en kraftigt ökad skuldsättningsnivå bland hushållen och en ohållbar ökning i hushållens konsumtion under det decennium som föregick krisen. Den abrupta och kraftiga nedgången i antalet transaktioner på bostadsmarknaden resulterade i motsvarande minskade skatteintäkter från fastighetsaffärer, vilket bidrog till en försämrad ställning i Förenade kungarikets offentliga finanser. Den svaga fastighetsmarknaden utgör även en del av förklaringen till Förenade kungarikets höga utgifter för bostadsbidrag samt till den höga andelen av befolkningen i statligt subventionerat boende. Förenade kungariket har aviserat inledande reformer av sitt planeringssystem och av reglerna för hypotekslån. Med tanke på att denna problemställning är så viktig för alla sektorer av den brittiska ekonomin finns det anledning att utifrån dessa åtgärder utveckla ett mer heltäckande reformpaket som även omfattar hypotekslånemarknaden och fastighetsbeskattning för att kunna lösa dessa frågor.

| (11) | En återhämtning i privat investeringsaktivitet kan vara ett väsentligt inslag i en nödvändig omläggning av ekonomin från en alltför stor tonvikt på inhemsk konsumtion och kan medverka till att driva fram produktivitetsförbättringar. Enkäter tyder på att tillgång på krediter och kreditkostnader utgör en betydande begränsning för investerings- och expansionsplaner i den privata sektorn, bland annat för mindre företag som är beroende av bankfinansiering. Den årliga tillväxttakten i utlåningen till små och medelstora företag har varit negativ sedan slutet av 2009 och utlåningen föll med 3 % i februari 2011, med en ännu kraftigare minskning för utlåningen till småföretagen. Dessutom har räntespreaden i förhållande till referensräntesatserna ökat något för småföretagen, medan de verkar ha stabiliserats för de medelstora företagen. Förenade kungariket har nyligen infört en rad åtgärder för att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till finansiering som inbegriper av staten främjade investeringsmekanismer och har träffat en överenskommelse med brittiska banker som innebär att de uppmanas att öka sin bruttoutlåning till små och medelstora företag. Det är även viktigt att erkänna utmaningarna på efterfrågesidan och att företag också kommer att behöva delta i de system som görs tillgängliga för dem. För att kunna utveckla en lösning som ska fungera framöver utan fortlöpande statliga ingrepp finns det starka skäl att gå vidare med reformer som syftar till att stärka konkurrensen i banksektorn och främja den vidare utvecklingen av marknader för andra finansieringsformer än bankfinansiering som kan utnyttjas av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(11)

En återhämtning i privat investeringsaktivitet kan vara ett väsentligt inslag i en nödvändig omläggning av ekonomin från en alltför stor tonvikt på inhemsk konsumtion och kan medverka till att driva fram produktivitetsförbättringar. Enkäter tyder på att tillgång på krediter och kreditkostnader utgör en betydande begränsning för investerings- och expansionsplaner i den privata sektorn, bland annat för mindre företag som är beroende av bankfinansiering. Den årliga tillväxttakten i utlåningen till små och medelstora företag har varit negativ sedan slutet av 2009 och utlåningen föll med 3 % i februari 2011, med en ännu kraftigare minskning för utlåningen till småföretagen. Dessutom har räntespreaden i förhållande till referensräntesatserna ökat något för småföretagen, medan de verkar ha stabiliserats för de medelstora företagen. Förenade kungariket har nyligen infört en rad åtgärder för att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till finansiering som inbegriper av staten främjade investeringsmekanismer och har träffat en överenskommelse med brittiska banker som innebär att de uppmanas att öka sin bruttoutlåning till små och medelstora företag. Det är även viktigt att erkänna utmaningarna på efterfrågesidan och att företag också kommer att behöva delta i de system som görs tillgängliga för dem. För att kunna utveckla en lösning som ska fungera framöver utan fortlöpande statliga ingrepp finns det starka skäl att gå vidare med reformer som syftar till att stärka konkurrensen i banksektorn och främja den vidare utvecklingen av marknader för andra finansieringsformer än bankfinansiering som kan utnyttjas av små och medelstora företag.

| (12) | Kommissionen har bedömt konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens och åtagandenas relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Förenade kungariket utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionen anser att programmet anger ambitiösa åtgärder för att få ned budgetunderskottet och uppmanar regeringen att fullfölja planerna i programmet. Ytterligare åtgärder bör också vidtas för att reformera bostadsmarknaden, få ned ungdomsarbetslösheten, minska andelen elever som lämnar skolan utan examen och andelen barn som lever i hushåll utan förvärvsinkomster samt förbättra den privata sektorns tillgång till krediter. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen har bedömt konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens och åtagandenas relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Förenade kungariket utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionen anser att programmet anger ambitiösa åtgärder för att få ned budgetunderskottet och uppmanar regeringen att fullfölja planerna i programmet. Ytterligare åtgärder bör också vidtas för att reformera bostadsmarknaden, få ned ungdomsarbetslösheten, minska andelen elever som lämnar skolan utan examen och andelen barn som lever i hushåll utan förvärvsinkomster samt förbättra den privata sektorns tillgång till krediter.

| (13) | Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av den 2 juni 2010 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat 2011 års uppdatering av Förenade kungarikets konvergensprogram och dess yttrande (3) avspeglas särskilt i rekommendationerna 1 och 2 nedan. Med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011 har rådet granskat Förenade kungarikets nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av den 2 juni 2010 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat 2011 års uppdatering av Förenade kungarikets konvergensprogram och dess yttrande (3) avspeglas särskilt i rekommendationerna 1 och 2 nedan. Med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011 har rådet granskat Förenade kungarikets nationella reformprogram.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Förenade kungariket att vidta följande åtgärder under perioden 2011–2012:

| 1. | Genomföra den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna med målsättningen att senast budgetåret 2012–2013 minska underskottet till 6,2 % av BNP, i linje med rådets rekommendationer om korrigering av det alltför stora underskottet, och vända utvecklingen av den offentliga skuldkvoten så att skulden åter börjar minska när det alltför stora underskottet har korrigerats mot slutet av programpersioden. Säkerställa att överskridanden av de ambitiösa utgiftsminskningsmålen undviks och på så sätt stärka den långsiktiga hållbarheten; och, utan avsteg från detta, prioritera tillväxtfrämjande utgiftssatsningar. |
| --- | --- |

1.

Genomföra den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna med målsättningen att senast budgetåret 2012–2013 minska underskottet till 6,2 % av BNP, i linje med rådets rekommendationer om korrigering av det alltför stora underskottet, och vända utvecklingen av den offentliga skuldkvoten så att skulden åter börjar minska när det alltför stora underskottet har korrigerats mot slutet av programpersioden. Säkerställa att överskridanden av de ambitiösa utgiftsminskningsmålen undviks och på så sätt stärka den långsiktiga hållbarheten; och, utan avsteg från detta, prioritera tillväxtfrämjande utgiftssatsningar.

| 2. | Utforma ett reformprogram för att komma till rätta med huspriscykelns destabiliserande effekter på de offentliga finanserna, den finansiella sektorn och hela ekonomin i syfte att avhjälpa problemen med bristen på bostäder till överkomliga priser och minska behovet av statliga bostadsbidrag. En bred uppsättning åtgärder och politiska instrument skulle kunna övervägas, inbegripet reformer av bolånemarknaden, finansreglering, fastighetsbeskattningen och systemet för beviljande av bygglov, i syfte att förhindra en alltför stor instabilitet. |
| --- | --- |

2.

Utforma ett reformprogram för att komma till rätta med huspriscykelns destabiliserande effekter på de offentliga finanserna, den finansiella sektorn och hela ekonomin i syfte att avhjälpa problemen med bristen på bostäder till överkomliga priser och minska behovet av statliga bostadsbidrag. En bred uppsättning åtgärder och politiska instrument skulle kunna övervägas, inbegripet reformer av bolånemarknaden, finansreglering, fastighetsbeskattningen och systemet för beviljande av bygglov, i syfte att förhindra en alltför stor instabilitet.

| 3. | Vidta åtgärder för att senast till slutet av 2012 se till att en högre andel yngre människor kommer in på arbetsmarknaden med tillräckliga kvalifikationer och för att förbättra anställbarheten för 18–24-åringar som har avslutat sin utbildning utan kvalifikationer. Avhjälpa brister i utbildning och yrkesfärdigheter genom att öka andelen av arbetskraften som uppnår medelkompetensnivå, i linje med arbetsmarknadens krav. |
| --- | --- |

3.

Vidta åtgärder för att senast till slutet av 2012 se till att en högre andel yngre människor kommer in på arbetsmarknaden med tillräckliga kvalifikationer och för att förbättra anställbarheten för 18–24-åringar som har avslutat sin utbildning utan kvalifikationer. Avhjälpa brister i utbildning och yrkesfärdigheter genom att öka andelen av arbetskraften som uppnår medelkompetensnivå, i linje med arbetsmarknadens krav.

| 4. | Vidta åtgärder, inom de nuvarande budgetplanerna, för att minska andelen av hushåll där ingen förvärvsarbetar genom att rikta sig till de som är inaktiva på grund av omhändertagandeansvar, inklusive ensamma föräldrar. |
| --- | --- |

4.

Vidta åtgärder, inom de nuvarande budgetplanerna, för att minska andelen av hushåll där ingen förvärvsarbetar genom att rikta sig till de som är inaktiva på grund av omhändertagandeansvar, inklusive ensamma föräldrar.

| 5. | Genomföra åtgärder som redan har aviserats och fortsätta att förbättra tillgången på bankfinansiering och annan finansiering än bankfinansiering till den privata sektorn och särskilt till små och medelstora företag, samtidigt som de eventuella utmaningarna på efterfrågesidan erkänns. Uppmuntra konkurrens inom banksektorn och undersöka sätt att förbättra tillgången till annan finansiering än bankfinansiering på marknaden som exempelvis venture- och riskkapitalfinansiering och emitterad skuld på offentliga marknader. |
| --- | --- |

5.

Genomföra åtgärder som redan har aviserats och fortsätta att förbättra tillgången på bankfinansiering och annan finansiering än bankfinansiering till den privata sektorn och särskilt till små och medelstora företag, samtidigt som de eventuella utmaningarna på efterfrågesidan erkänns. Uppmuntra konkurrens inom banksektorn och undersöka sätt att förbättra tillgången till annan finansiering än bankfinansiering på marknaden som exempelvis venture- och riskkapitalfinansiering och emitterad skuld på offentliga marknader.

Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Bibehålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 138, 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  I enlighet med artikel 9.3 i förordning (EG) nr 1466/97.

3

---

| 23.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 217/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 217/15

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 juli 2011

om genomförande av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken i de medlemsstater som har euron som valuta

2011/C 217/05

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 136 jämförd med artikel 121.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Eurogruppen genomförandet av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken i de medlemsstater som har euron som valuta (medlemsstater i euroområdet) diskuterade och erkände den 20 juni 2011 behovet av att inom Eurogruppen ytterligare stärka samordningen av politiken och övervakningen av genomförandet av de rekommendationer som riktats till de medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

(1)

Eurogruppen genomförandet av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken i de medlemsstater som har euron som valuta (medlemsstater i euroområdet) diskuterade och erkände den 20 juni 2011 behovet av att inom Eurogruppen ytterligare stärka samordningen av politiken och övervakningen av genomförandet av de rekommendationer som riktats till de medlemsstater som har euron som valuta.

| (2) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin. Denna strategi bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stimulera EU:s potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(2)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin. Denna strategi bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stimulera EU:s potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (3) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014). Medlemsstaterna och, i tillämpliga fall, EU uppmanades att beakta riktlinjerna i sin ekonomiska politik. |
| --- | --- |

(3)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014). Medlemsstaterna och, i tillämpliga fall, EU uppmanades att beakta riktlinjerna i sin ekonomiska politik.

| (4) | Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(4)

Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin.

| (5) | Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för budgetkonsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med utgångspunkt i kommissionens årliga tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att ge prioritet åt att sanera budgetarna och återställa den finanspolitiska hållbarheten, minska arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omvandla dessa prioriteringar till konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(5)

Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för budgetkonsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med utgångspunkt i kommissionens årliga tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att ge prioritet åt att sanera budgetarna och återställa den finanspolitiska hållbarheten, minska arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omvandla dessa prioriteringar till konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (6) | Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(6)

Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (7) | I april och maj 2011 lämnade euroområdets medlemsstater in sina stabilitetsprogram för 2011 som täcker perioden 2011–2014, och sina nationella reformprogram för 2011. Dessa program har granskats samtidigt. |
| --- | --- |

(7)

I april och maj 2011 lämnade euroområdets medlemsstater in sina stabilitetsprogram för 2011 som täcker perioden 2011–2014, och sina nationella reformprogram för 2011. Dessa program har granskats samtidigt.

| (8) | Erfarenheterna från de första tio åren med euron underströk generellt de många fördelarna med den gemensamma valutan. Den globala krisen resulterade dock i en djup nedgång 2009 som ledde till att euroområdets BNP sjönk under 2006 års nivå. Även om BNP steg under 2010 ligger produktionen kvar under 2007 års nivå. Som en följd av detta steg arbetslösheten i euroområdet från 7,6 % 2007 till 10,1 % 2010. De offentliga finanserna i euroområdet försämrades vilket utlöste en väsentlig omprövning av statsskuldsriskerna i vissa medlemsstater i euroområdet och medförde risker för den makroekonomiska stabiliteten. Tillväxten har nu tagit fart igen, dock med skillnader mellan medlemsstaterna som återspeglar både strukturella och konjunkturmässiga olikheter. Krisen ledde till att makroekonomiska obalanser som hade byggts upp före krisen minskade. Det återstår dock att se om denna minskning är tillräcklig och uthållig. |
| --- | --- |

(8)

Erfarenheterna från de första tio åren med euron underströk generellt de många fördelarna med den gemensamma valutan. Den globala krisen resulterade dock i en djup nedgång 2009 som ledde till att euroområdets BNP sjönk under 2006 års nivå. Även om BNP steg under 2010 ligger produktionen kvar under 2007 års nivå. Som en följd av detta steg arbetslösheten i euroområdet från 7,6 % 2007 till 10,1 % 2010. De offentliga finanserna i euroområdet försämrades vilket utlöste en väsentlig omprövning av statsskuldsriskerna i vissa medlemsstater i euroområdet och medförde risker för den makroekonomiska stabiliteten. Tillväxten har nu tagit fart igen, dock med skillnader mellan medlemsstaterna som återspeglar både strukturella och konjunkturmässiga olikheter. Krisen ledde till att makroekonomiska obalanser som hade byggts upp före krisen minskade. Det återstår dock att se om denna minskning är tillräcklig och uthållig.

| (9) | Ställningen i de offentliga finanserna i euroområdet började i allmänhet att förbättras 2010. Enligt kommissionens vårprognos väntas de vid en oförändrad politik fortsätta att förbättras under 2011. Den offentliga skulden kommer dock att fortsätta växa fram till 2012. Om den inte korrigeras inom de kommande åren kan den äventyra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet på grund av kombinationen av låg potentiell tillväxt och ogynnsam demografisk utveckling. Under 2010 sjönk euroområdets underskott till 6 % av BNP medan bruttoskulden ökade till 85,1 % av BNP. Enligt målen i 2011 års stabilitetsprogram skulle underskottet i euroområdet sjunka till 1,3 % av BNP 2014 och bruttoskulden åter börja minska till under 85 % av BNP 2014, efter att ha nått sin kulmen 2012. En sådan plan för finanspolitisk konsolidering i euroområdet som helhet skulle vara förenlig med den överenskomna exitstrategin och behovet av att återgå till sunda offentliga finanser inom ramen för en förstärkt återhämtning. Planerna på att lägga tonvikten vid konsolideringen på besparingar och inte på skattehöjningar ökar sannolikheten för att den ska lyckas. Det faktiska genomförandet av vissa åtgärder återstår dock att bekräfta. Flera medlemsstater i euroområdet har dessutom nyligen infört nya finanspolitiska regelverk eller aviserat en skärpning av befintliga sådana, men dessa kan i vissa medlemsstater i euroområdet kräva ytterligare åtgärder för att få full effekt. Med tanke på den åldrande befolkningen är reformerna av pensions- och socialförsäkringssystemen ännu inte tillräckliga för att säkerställa övergripande finanspolitisk hållbarhet. |
| --- | --- |

(9)

Ställningen i de offentliga finanserna i euroområdet började i allmänhet att förbättras 2010. Enligt kommissionens vårprognos väntas de vid en oförändrad politik fortsätta att förbättras under 2011. Den offentliga skulden kommer dock att fortsätta växa fram till 2012. Om den inte korrigeras inom de kommande åren kan den äventyra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet på grund av kombinationen av låg potentiell tillväxt och ogynnsam demografisk utveckling. Under 2010 sjönk euroområdets underskott till 6 % av BNP medan bruttoskulden ökade till 85,1 % av BNP. Enligt målen i 2011 års stabilitetsprogram skulle underskottet i euroområdet sjunka till 1,3 % av BNP 2014 och bruttoskulden åter börja minska till under 85 % av BNP 2014, efter att ha nått sin kulmen 2012. En sådan plan för finanspolitisk konsolidering i euroområdet som helhet skulle vara förenlig med den överenskomna exitstrategin och behovet av att återgå till sunda offentliga finanser inom ramen för en förstärkt återhämtning. Planerna på att lägga tonvikten vid konsolideringen på besparingar och inte på skattehöjningar ökar sannolikheten för att den ska lyckas. Det faktiska genomförandet av vissa åtgärder återstår dock att bekräfta. Flera medlemsstater i euroområdet har dessutom nyligen infört nya finanspolitiska regelverk eller aviserat en skärpning av befintliga sådana, men dessa kan i vissa medlemsstater i euroområdet kräva ytterligare åtgärder för att få full effekt. Med tanke på den åldrande befolkningen är reformerna av pensions- och socialförsäkringssystemen ännu inte tillräckliga för att säkerställa övergripande finanspolitisk hållbarhet.

| (10) | EU:s politiska åtgärder har lett till förbättringar vad gäller finanssystemet sätt att fungera och dess stabilitet. Problemen inom finanssektorn i flera av euroområdets medlemsstater har varit bankernas exponering för ytterligare förluster på sina innehav av värdepapper och andra tillgångar eller skärpta villkor på refinansieringsmarknaderna, banksektorns fortsatta omstrukturering och rekapitalisering. Allt eftersom villkoren inom finanssektorn stabiliseras, kommer den offentliga sektorns stöd till banksektorn att behöva fasas ut, med vederbörlig hänsyn tagen till de särskilda förhållandena inom medlemsstaternas banksektorer. Genom att ta itu med dessa utmaningar kommer osäkerheten om möjliga offentliga skulder att minska. |
| --- | --- |

(10)

EU:s politiska åtgärder har lett till förbättringar vad gäller finanssystemet sätt att fungera och dess stabilitet. Problemen inom finanssektorn i flera av euroområdets medlemsstater har varit bankernas exponering för ytterligare förluster på sina innehav av värdepapper och andra tillgångar eller skärpta villkor på refinansieringsmarknaderna, banksektorns fortsatta omstrukturering och rekapitalisering. Allt eftersom villkoren inom finanssektorn stabiliseras, kommer den offentliga sektorns stöd till banksektorn att behöva fasas ut, med vederbörlig hänsyn tagen till de särskilda förhållandena inom medlemsstaternas banksektorer. Genom att ta itu med dessa utmaningar kommer osäkerheten om möjliga offentliga skulder att minska.

| (11) | Produktiviteten och konkurrenskraften och strukturella hinder för den privata inhemska efterfrågan måste förbättras för att öka euroområdets tillväxtpotential och åtgärda de makroekonomiska obalanserna inom euroområdet. Euroområdets medlemsstater har därför aviserat ett antal strukturreformer i sina nationella reformprogram. Det finns dock fortfarande brister i fråga om åtgärder för att förbättra produkt- och arbetsmarknadernas sätt att fungera, i synnerhet inom tjänstesektorerna, tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolidering och lönesättningssystem. |
| --- | --- |

(11)

Produktiviteten och konkurrenskraften och strukturella hinder för den privata inhemska efterfrågan måste förbättras för att öka euroområdets tillväxtpotential och åtgärda de makroekonomiska obalanserna inom euroområdet. Euroområdets medlemsstater har därför aviserat ett antal strukturreformer i sina nationella reformprogram. Det finns dock fortfarande brister i fråga om åtgärder för att förbättra produkt- och arbetsmarknadernas sätt att fungera, i synnerhet inom tjänstesektorerna, tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolidering och lönesättningssystem.

| (12) | För att säkerställa att EMU fungerar korrekt har euroområdets medlemsstater en särskild skyldighet att betrakta sin ekonomiska politik som en fråga av gemensamt intresse eftersom den kan få följdeffekter för länder som delar en gemensam valuta. Mot bakgrund av krisen och de nuvarande problemen har det därför visat sig nödvändigt med en mer heltäckande och varaktig översyn av samordningen av den ekonomiska politiken på EU-nivå och inom euroområdet. Den årliga integrerade övervakningscykel som ingår i den europeiska planeringsterminen, den förbättrade ramen för ekonomisk styrning, bildandet av Europeiska systemrisknämnden och de europeiska övervakningsorganen samt europeiska stabilitetsmekanismen är väsentliga faktorer, varav vissa återstår att anta och/eller genomföra fullt ut. europluspakten förstärker ytterligare denna ram. |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa att EMU fungerar korrekt har euroområdets medlemsstater en särskild skyldighet att betrakta sin ekonomiska politik som en fråga av gemensamt intresse eftersom den kan få följdeffekter för länder som delar en gemensam valuta. Mot bakgrund av krisen och de nuvarande problemen har det därför visat sig nödvändigt med en mer heltäckande och varaktig översyn av samordningen av den ekonomiska politiken på EU-nivå och inom euroområdet. Den årliga integrerade övervakningscykel som ingår i den europeiska planeringsterminen, den förbättrade ramen för ekonomisk styrning, bildandet av Europeiska systemrisknämnden och de europeiska övervakningsorganen samt europeiska stabilitetsmekanismen är väsentliga faktorer, varav vissa återstår att anta och/eller genomföra fullt ut. europluspakten förstärker ytterligare denna ram.

| (13) | Kommissionen har granskat stabilitetsprogrammen och de nationella reformprogrammen för euroområdets medlemsstater mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i euroområdet. Kommissionen anser att det krävs strikt iakttagande av budgetmålen, med viss förstärkning i vissa medlemsstater, och ytterligare åtgärder för att förbättra de finanspolitiska reglerna och hållbarheten. Ytterligare åtgärder bör också vidtas för att förbättra den finansiella stabiliteten, tillväxtvänliga skattereformer, konsolidernigsåtgärder, lönesättningsmekanismerna, konkurrens inom tjänstesektorerna och tillämpningen av europluspakten. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen har granskat stabilitetsprogrammen och de nationella reformprogrammen för euroområdets medlemsstater mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i euroområdet. Kommissionen anser att det krävs strikt iakttagande av budgetmålen, med viss förstärkning i vissa medlemsstater, och ytterligare åtgärder för att förbättra de finanspolitiska reglerna och hållbarheten. Ytterligare åtgärder bör också vidtas för att förbättra den finansiella stabiliteten, tillväxtvänliga skattereformer, konsolidernigsåtgärder, lönesättningsmekanismerna, konkurrens inom tjänstesektorerna och tillämpningen av europluspakten.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS att de medlemsstater som har euron som valuta vidtar åtgärder under perioden 2011–2012 enligt följande:

| 1. | Strikt iaktta budgetmålen i sina stabilitetsprogram för 2011 och i samförståndsavtalen i de medlemsstater som får ekonomiskt bistånd från EU/IMF och, i tillämpliga fall, förstärker konsolideringsinsatserna i linje med rådets yttrande. Särskilt säkerställa tillfredsställande finanspolitiska ansträngningar i syfte att korrigera de alltför stora underskotten och närma sig budgetmålen på medellång sikt. Detta bör också bidra till att förbättra dynamiken i de offentliga skulderna. |
| --- | --- |

1.

Strikt iaktta budgetmålen i sina stabilitetsprogram för 2011 och i samförståndsavtalen i de medlemsstater som får ekonomiskt bistånd från EU/IMF och, i tillämpliga fall, förstärker konsolideringsinsatserna i linje med rådets yttrande. Särskilt säkerställa tillfredsställande finanspolitiska ansträngningar i syfte att korrigera de alltför stora underskotten och närma sig budgetmålen på medellång sikt. Detta bör också bidra till att förbättra dynamiken i de offentliga skulderna.

| 2. | Säkerställa budgetdisciplin på både nationell och regional/lokal nivå, särskilt genom att införa eller förstärka tillräckligt starka och bindande finansiella ramar. |
| --- | --- |

2.

Säkerställa budgetdisciplin på både nationell och regional/lokal nivå, särskilt genom att införa eller förstärka tillräckligt starka och bindande finansiella ramar.

| 3. | Fortsätta att genomföra reformer av socialförsäkringssystemen som säkerställer finanspolitisk hållbarhet med vederbörlig hänsyn till att bevara skäliga pensioner och sociala förmåner, i synnerhet genom att anpassa pensionssystemen till den nationella demografiska situationen. |
| --- | --- |

3.

Fortsätta att genomföra reformer av socialförsäkringssystemen som säkerställer finanspolitisk hållbarhet med vederbörlig hänsyn till att bevara skäliga pensioner och sociala förmåner, i synnerhet genom att anpassa pensionssystemen till den nationella demografiska situationen.

| 4. | Förbättra finanssystemets stabilitet och sätt att fungera och omedelbart följa upp det kommande EU-övergripande stresstestet för att se till att banksektorn fortsätter att stärka sin motståndskraft mot eventuella ytterligare förluster eller finansieringssvårigheter, och att olönsamma finansinstitut kan omstruktureras eller lämna marknaden utan att skapa otillbörlig spänning på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

4.

Förbättra finanssystemets stabilitet och sätt att fungera och omedelbart följa upp det kommande EU-övergripande stresstestet för att se till att banksektorn fortsätter att stärka sin motståndskraft mot eventuella ytterligare förluster eller finansieringssvårigheter, och att olönsamma finansinstitut kan omstruktureras eller lämna marknaden utan att skapa otillbörlig spänning på finansmarknaderna.

| 5. | Genomföra ytterligare skattereformer som prioriterar tillväxtfrämjande beskattningskällor och samtidigt bevarar generella skatteintäkter, i synnerhet genom att minska skatten på arbete för att göra det lönsamt att arbeta; skydda tillväxtskapande poster såsom utgifter för forskning och utveckling, utbildning och energieffektivitet när de offentliga utgifterna minskas; anpassa, om så behövs, lönesättningen och indexeringsmekanismerna i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationella praxis, för att säkerställa att lönerna utvecklas i linje med produktiviteten, konkurrenskraften och sysselsättningsläget. |
| --- | --- |

5.

Genomföra ytterligare skattereformer som prioriterar tillväxtfrämjande beskattningskällor och samtidigt bevarar generella skatteintäkter, i synnerhet genom att minska skatten på arbete för att göra det lönsamt att arbeta; skydda tillväxtskapande poster såsom utgifter för forskning och utveckling, utbildning och energieffektivitet när de offentliga utgifterna minskas; anpassa, om så behövs, lönesättningen och indexeringsmekanismerna i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationella praxis, för att säkerställa att lönerna utvecklas i linje med produktiviteten, konkurrenskraften och sysselsättningsläget.

| 6. | Genomföra ytterligare reformer för att stärka konkurrensen inom tjänstesektorerna, i synnerhet genom att ta bort omotiverade begränsningar för de fria yrkena, detaljhandeln och nätverksindustrierna. |
| --- | --- |

6.

Genomföra ytterligare reformer för att stärka konkurrensen inom tjänstesektorerna, i synnerhet genom att ta bort omotiverade begränsningar för de fria yrkena, detaljhandeln och nätverksindustrierna.

| 7. | Fullt ut genomföra åtagandena enligt europluspakten för att förbättra tillväxten, konkurrenskraften och sysselsättningen i området. |
| --- | --- |

7.

Fullt ut genomföra åtagandena enligt europluspakten för att förbättra tillväxten, konkurrenskraften och sysselsättningen i området.

Utfärdad i Bryssel 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

| 23.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 217/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 217/18

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om kommissionens beslut 2011/141/EU om ändring av beslut 2007/76/EG om systemet för konsumentskyddssamarbete (CPCS) och om kommissionens rekommendation 2011/136/EU om riktlinjer för tillämpningen av reglerna för uppgiftsskydd i CPCS

2011/C 217/06

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 16,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1),

med beaktande av begäran om ett yttrande i enlighet med artikel 28.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (2).

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

I.   INLEDNING

| 1. | Den 1 mars 2011 antog Europeiska kommissionen ett beslut om ändring av kommissionens beslut 2007/76/EG beträffande CPCS (andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet) (3). Samma datum antog kommissionen också en rekommendation om riktlinjer för tillämpningen av reglerna för uppgiftsskydd i CPCS (riktlinjerna för uppgiftsskydd i konsumentskyddssamarbetet) (4). Båda handlingarna skickades till Europeiska datatillsynsmannen för samråd enligt artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

1.

Den 1 mars 2011 antog Europeiska kommissionen ett beslut om ändring av kommissionens beslut 2007/76/EG beträffande CPCS (andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet) (3). Samma datum antog kommissionen också en rekommendation om riktlinjer för tillämpningen av reglerna för uppgiftsskydd i CPCS (riktlinjerna för uppgiftsskydd i konsumentskyddssamarbetet) (4). Båda handlingarna skickades till Europeiska datatillsynsmannen för samråd enligt artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001.

| 2. | CPCS är ett informationstekniksystem som har utvecklats och används av kommissionen i enlighet med förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete (förordningen om konsumentskyddssamarbete). CPCS underlättar samarbetet mellan ”behöriga myndigheter” i EU-medlemsstaterna och kommissionen inom konsumentskydd när det gäller överträdelse av en på förhand bestämd lista med EU-direktiv och EU-förordningar. För att omfattas av tillämpningsområdet för förordningen om konsumentskyddssamarbete ska överträdelserna ha gränsöverskridande karaktär och skada ”konsumenternas kollektiva intressen”. |
| --- | --- |

2.

CPCS är ett informationstekniksystem som har utvecklats och används av kommissionen i enlighet med förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete (förordningen om konsumentskyddssamarbete). CPCS underlättar samarbetet mellan ”behöriga myndigheter” i EU-medlemsstaterna och kommissionen inom konsumentskydd när det gäller överträdelse av en på förhand bestämd lista med EU-direktiv och EU-förordningar. För att omfattas av tillämpningsområdet för förordningen om konsumentskyddssamarbete ska överträdelserna ha gränsöverskridande karaktär och skada ”konsumenternas kollektiva intressen”.

| 3. | Inom ramen för samarbetet utbyter användarna av CPCS information och personuppgifter. Dessa personuppgifter kan avse direktörer eller anställda hos en handlare eller leverantör som misstänks för en överträdelse, handlaren eller leverantören själv (om denna är en enskild person) och tredje part såsom konsumenter eller klagande. |
| --- | --- |

3.

Inom ramen för samarbetet utbyter användarna av CPCS information och personuppgifter. Dessa personuppgifter kan avse direktörer eller anställda hos en handlare eller leverantör som misstänks för en överträdelse, handlaren eller leverantören själv (om denna är en enskild person) och tredje part såsom konsumenter eller klagande.

| 4. | Systemet är konstruerat för att vara såväl ett säkert kommunikationsverktyg mellan de behöriga myndigheterna som en databas. CPCS används av de behöriga myndigheterna för att begära information som hjälp för att undersöka ett fall (5) eller begära bistånd med tillsynsåtgärder (6) (”framställningar om ömsesidigt bistånd”). Dessutom kan behöriga myndigheter också skicka ett varningsmeddelande (”anmälan”) för att informera andra behöriga myndigheter och kommissionen om en överträdelse eller en misstänkt överträdelse. (7) CPCS innehåller dessutom ytterligare funktioner, bland annat ett anmälningssystem (8) och ett forum för utbyte av uppgifter som inte rör enskilda ärenden. |
| --- | --- |

4.

Systemet är konstruerat för att vara såväl ett säkert kommunikationsverktyg mellan de behöriga myndigheterna som en databas. CPCS används av de behöriga myndigheterna för att begära information som hjälp för att undersöka ett fall (5) eller begära bistånd med tillsynsåtgärder (6) (”framställningar om ömsesidigt bistånd”). Dessutom kan behöriga myndigheter också skicka ett varningsmeddelande (”anmälan”) för att informera andra behöriga myndigheter och kommissionen om en överträdelse eller en misstänkt överträdelse. (7) CPCS innehåller dessutom ytterligare funktioner, bland annat ett anmälningssystem (8) och ett forum för utbyte av uppgifter som inte rör enskilda ärenden.

| 5. | I detta yttrande tar Europeiska datatillsynsmannen upp ett antal frågor som rör den rättsliga ramen för CPCS och inriktar sig i första hand på den nyligen antagna ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet. Europeiska datatillsynsmannen bedömer också de resultat som hittills har nåtts och belyser vissa återstående problem och frågor för framtiden. Han kommenterar också vissa bestämmelser i riktlinjerna för uppgiftsskydd i konsumentskyddssamarbetet. |
| --- | --- |

5.

I detta yttrande tar Europeiska datatillsynsmannen upp ett antal frågor som rör den rättsliga ramen för CPCS och inriktar sig i första hand på den nyligen antagna ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet. Europeiska datatillsynsmannen bedömer också de resultat som hittills har nåtts och belyser vissa återstående problem och frågor för framtiden. Han kommenterar också vissa bestämmelser i riktlinjerna för uppgiftsskydd i konsumentskyddssamarbetet.

| 6. | Parallellt med detta yttrande (som antas enligt artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001) avger Europeiska datatillsynsmannen också ett yttrande i samband med förhandskontroll vid utövandet av sina tillsynsbefogenheter (enligt artikel 27 i samma förordning) (yttrande i samband med förhandskontroll). Yttrandet i samband med förhandskontroll innehåller en mer ingående beskrivning av CPCS och behandlingen av personuppgifter i detta. I yttrandet i samband med förhandskontroll inriktar sig Europeiska datatillsynsmannen på rekommendationer om särskilda åtgärder som bör vidtas på praktisk, teknisk och organisatorisk nivå för att förbättra efterlevnaden av uppgiftsskyddet i CPCS. Med tanke på att riktlinjerna för uppgiftsskydd i konsumentskyddssamarbetet också har nära samband med dessa särskilda åtgärder kommenteras också utvalda bestämmelser i riktlinjerna i yttrandet i samband med förhandskontroll. |
| --- | --- |

6.

Parallellt med detta yttrande (som antas enligt artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001) avger Europeiska datatillsynsmannen också ett yttrande i samband med förhandskontroll vid utövandet av sina tillsynsbefogenheter (enligt artikel 27 i samma förordning) (yttrande i samband med förhandskontroll). Yttrandet i samband med förhandskontroll innehåller en mer ingående beskrivning av CPCS och behandlingen av personuppgifter i detta. I yttrandet i samband med förhandskontroll inriktar sig Europeiska datatillsynsmannen på rekommendationer om särskilda åtgärder som bör vidtas på praktisk, teknisk och organisatorisk nivå för att förbättra efterlevnaden av uppgiftsskyddet i CPCS. Med tanke på att riktlinjerna för uppgiftsskydd i konsumentskyddssamarbetet också har nära samband med dessa särskilda åtgärder kommenteras också utvalda bestämmelser i riktlinjerna i yttrandet i samband med förhandskontroll.

II.   RÄTTSLIG RAM FÖR CPCS

| 7. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att CPCS har en väletablerad rättslig grund, i synnerhet en förordning som har antagits av rådet och parlamentet. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar dessutom att den rättsliga grunden med tiden har kompletterats för att ge ytterligare information och behandla frågor om uppgiftsskydd. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar särskilt att kommissionens beslut 2007/76/EG av den 22 december 2006 om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete (beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete) antagits och därefter ändrats ytterligare den 17 mars 2008 och nyligen den 1 mars 2011 genom andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet. Han välkomnar också att kommissionen antagit riktlinjerna för uppgiftsskydd i konsumentskyddssamarbetet och speciellt tagit upp uppgiftsskyddsfrågor. |
| --- | --- |

7.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att CPCS har en väletablerad rättslig grund, i synnerhet en förordning som har antagits av rådet och parlamentet. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar dessutom att den rättsliga grunden med tiden har kompletterats för att ge ytterligare information och behandla frågor om uppgiftsskydd. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar särskilt att kommissionens beslut 2007/76/EG av den 22 december 2006 om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete (beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete) antagits och därefter ändrats ytterligare den 17 mars 2008 och nyligen den 1 mars 2011 genom andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet. Han välkomnar också att kommissionen antagit riktlinjerna för uppgiftsskydd i konsumentskyddssamarbetet och speciellt tagit upp uppgiftsskyddsfrågor.

| 8. | Även om Europeiska datatillsynsmannen beklagar att han inte rådfrågades när förordningen om konsumentskyddssamarbete och beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete först antogs välkomnar han att kommissionen rådfrågade honom när de båda ändringarna av beslutet om tillämpningen av förordningen om konsumentskyddssamarbete antogs och beträffande riktlinjerna för uppgiftsskydd i konsumentskyddssamarbetet. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar också att kommissionen tidigare också rådfrågade artikel 29-gruppen för skydd av personuppgifter (WP29), som den 21 september 2007 avgav sitt yttrande nr 6/2007 (WP 139). Slutligen välkomnar Europeiska datatillsynsmannen det faktum att hänvisningar görs till dessa samråd i skälen i riktlinjerna för uppgiftsskydd i konsumentskyddssamarbetet. |
| --- | --- |

8.

Även om Europeiska datatillsynsmannen beklagar att han inte rådfrågades när förordningen om konsumentskyddssamarbete och beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete först antogs välkomnar han att kommissionen rådfrågade honom när de båda ändringarna av beslutet om tillämpningen av förordningen om konsumentskyddssamarbete antogs och beträffande riktlinjerna för uppgiftsskydd i konsumentskyddssamarbetet. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar också att kommissionen tidigare också rådfrågade artikel 29-gruppen för skydd av personuppgifter (WP29), som den 21 september 2007 avgav sitt yttrande nr 6/2007 (WP 139). Slutligen välkomnar Europeiska datatillsynsmannen det faktum att hänvisningar görs till dessa samråd i skälen i riktlinjerna för uppgiftsskydd i konsumentskyddssamarbetet.

| 9. | Europeiska datatillsynsmannen konstaterar i) att kommissionen noga övervägt de rekommendationer som Europeiska datatillsynsmannen lämnat i tidigare informellt utbyte och rekommendationerna från artikel 29-gruppen för skydd av personuppgifter vilka uttrycktes i yttrande nr 6/2007 och ii) att många av dessa rekommendationer följts vid den fortsatta utvecklingen av den rättsliga ramen för CPCS och/eller på praktisk, teknisk och organisatorisk nivå. Hans kommentarer i detta yttrande och i yttrandet beträffande förhandskontroll bör också ses mot denna positiva bakgrund. |
| --- | --- |

9.

Europeiska datatillsynsmannen konstaterar i) att kommissionen noga övervägt de rekommendationer som Europeiska datatillsynsmannen lämnat i tidigare informellt utbyte och rekommendationerna från artikel 29-gruppen för skydd av personuppgifter vilka uttrycktes i yttrande nr 6/2007 och ii) att många av dessa rekommendationer följts vid den fortsatta utvecklingen av den rättsliga ramen för CPCS och/eller på praktisk, teknisk och organisatorisk nivå. Hans kommentarer i detta yttrande och i yttrandet beträffande förhandskontroll bör också ses mot denna positiva bakgrund.

III.   UPPGIFTSSKYDDSFRÅGOR MED HÄNSYN TILL ANDRA ÄNDRINGEN BETRÄFFANDE KONSUMENTSKYDDSSAMARBETET

3.1   Lagring av personuppgifter i CPCS

3.1.1   Inledning

| 10. | Som en inledande anmärkning vill Europeiska datatillsynsmannen påpeka att frågan om avslutning av ärenden och lagringstider inte behandlats tillräckligt och ingående i förordningen om konsumentskyddssamarbete (9). |
| --- | --- |

10.

Som en inledande anmärkning vill Europeiska datatillsynsmannen påpeka att frågan om avslutning av ärenden och lagringstider inte behandlats tillräckligt och ingående i förordningen om konsumentskyddssamarbete (9).

| 11. | I förordningen om konsumentskyddssamarbete finns faktiskt bara två uttryckliga regler för utplåning av uppgifter och ingen regel för avslutning av ärenden (10). För det första krävs det enligt förordningen att om en anmälan ”visar sig vara ogrundad” ska den behöriga myndigheten dra tillbaka den, och kommissionen ska utan dröjsmål utplåna informationen i databasen. För det andra krävs det enligt förordningen att när en behörig myndighet i enlighet med artikel 8.6 i förordningen om konsumentskyddssamarbete anmäler att en överträdelse har upphört ska de lagrade uppgifterna utplånas fem år efter anmälan. |
| --- | --- |

11.

I förordningen om konsumentskyddssamarbete finns faktiskt bara två uttryckliga regler för utplåning av uppgifter och ingen regel för avslutning av ärenden (10). För det första krävs det enligt förordningen att om en anmälan ”visar sig vara ogrundad” ska den behöriga myndigheten dra tillbaka den, och kommissionen ska utan dröjsmål utplåna informationen i databasen. För det andra krävs det enligt förordningen att när en behörig myndighet i enlighet med artikel 8.6 i förordningen om konsumentskyddssamarbete anmäler att en överträdelse har upphört ska de lagrade uppgifterna utplånas fem år efter anmälan.

| 12. | Syftet med fem års lagringstid anges inte i förordningen om konsumentskyddssamarbete, och det lämnas inga ytterligare uppgifter om hur och när det ska bedömas huruvida en anmälan ska anses vara ”ogrundad”. Det framgår dessutom inte av förordningen om konsumentskyddssamarbete hur länge informationen ska finnas kvar i databasen i ärenden som inte omfattas av de båda uttryckliga reglerna som nämnts ovan (i förordningen anges till exempel inte hur länge framställningar om ömsesidigt bistånd ska finnas kvar i databasen om de inte har lett till någon framgångsrik tillsynsåtgärd som skulle ha stoppat överträdelsen). |
| --- | --- |

12.

Syftet med fem års lagringstid anges inte i förordningen om konsumentskyddssamarbete, och det lämnas inga ytterligare uppgifter om hur och när det ska bedömas huruvida en anmälan ska anses vara ”ogrundad”. Det framgår dessutom inte av förordningen om konsumentskyddssamarbete hur länge informationen ska finnas kvar i databasen i ärenden som inte omfattas av de båda uttryckliga reglerna som nämnts ovan (i förordningen anges till exempel inte hur länge framställningar om ömsesidigt bistånd ska finnas kvar i databasen om de inte har lett till någon framgångsrik tillsynsåtgärd som skulle ha stoppat överträdelsen).

| 13. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att man genom det ändrade beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete och riktlinjerna för uppgiftsskydd i konsumentskyddssamarbetet försöker göra ytterligare klarlägganden. Europeiska datatillsynsmannen hyser ändå oro över flera aspekter beträffande reglerna för avslutning av ärenden och datalagring i CPCS, vilket diskuteras nedan i avsnitten 3.1.2 till 3.1.4. |
| --- | --- |

13.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att man genom det ändrade beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete och riktlinjerna för uppgiftsskydd i konsumentskyddssamarbetet försöker göra ytterligare klarlägganden. Europeiska datatillsynsmannen hyser ändå oro över flera aspekter beträffande reglerna för avslutning av ärenden och datalagring i CPCS, vilket diskuteras nedan i avsnitten 3.1.2 till 3.1.4.

| 14. | Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att dessa problem tas upp vid nästa översyn av den rättsliga ramen för CPCS genom en ytterligare ändring av beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete, eller helst genom en ändring av själva förordningen om konsumentskyddssamarbete. |
| --- | --- |

14.

Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att dessa problem tas upp vid nästa översyn av den rättsliga ramen för CPCS genom en ytterligare ändring av beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete, eller helst genom en ändring av själva förordningen om konsumentskyddssamarbete.

| 15. | Tills sådana rättsliga åtgärder blir möjliga rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att frågorna om lagringstider tas upp på praktisk, teknisk och organisatorisk nivå och att de också tydligt betonas i ”Consumer Protection Cooperation Network: Operating Guidelines” (närverket för konsumentskyddssamarbete: riktlinjer för verksamheten) som anges i avsnitt 3.1.2. nedan. |
| --- | --- |

15.

Tills sådana rättsliga åtgärder blir möjliga rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att frågorna om lagringstider tas upp på praktisk, teknisk och organisatorisk nivå och att de också tydligt betonas i ”Consumer Protection Cooperation Network: Operating Guidelines” (närverket för konsumentskyddssamarbete: riktlinjer för verksamheten) som anges i avsnitt 3.1.2. nedan.

3.1.2   Avslutning av ärenden i rätt tid

| 16. | I andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet anges ingen tidpunkt då ett ärende med en framställning om ömsesidigt bistånd (begäran om upplysningar eller begäran om tillsynsåtgärder) måste avslutas. |
| --- | --- |

16.

I andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet anges ingen tidpunkt då ett ärende med en framställning om ömsesidigt bistånd (begäran om upplysningar eller begäran om tillsynsåtgärder) måste avslutas.

| 17. | I yttrandet beträffande förhandskontroll konstaterar Europeiska datatillsynsmannen ett antal praktiska åtgärder som kommissionen för närvarande vidtar för att vilande ärenden säkert ska avslutas i rätt tid. |
| --- | --- |

17.

I yttrandet beträffande förhandskontroll konstaterar Europeiska datatillsynsmannen ett antal praktiska åtgärder som kommissionen för närvarande vidtar för att vilande ärenden säkert ska avslutas i rätt tid.

| 18. | I detta yttrande rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att tidsfrister fastställs för begäran om upplysningar och begäran om tillsynsåtgärder. Dessa bör anges i det rättsliga ramverket nästa gång det ses över. Tidsfristerna bör knytas både till typen av ärende och till den faktiska åtgärden. Samtidigt bör reglerna också vara flexibla, så att de behöriga myndigheterna kan förlänga behandlingen av ett ärende av synnerliga skäl, för att säkerställa att ärenden inte avslutas för tidigt även om ett komplext ärende tar längre tid än genomsnittet att avsluta. |
| --- | --- |

18.

I detta yttrande rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att tidsfrister fastställs för begäran om upplysningar och begäran om tillsynsåtgärder. Dessa bör anges i det rättsliga ramverket nästa gång det ses över. Tidsfristerna bör knytas både till typen av ärende och till den faktiska åtgärden. Samtidigt bör reglerna också vara flexibla, så att de behöriga myndigheterna kan förlänga behandlingen av ett ärende av synnerliga skäl, för att säkerställa att ärenden inte avslutas för tidigt även om ett komplext ärende tar längre tid än genomsnittet att avsluta.

| 19. | För att göra detta rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att man som utgångspunkt använder dokumentet ”Consumer Protection Cooperation Network: Operation Guidelines” som godkändes av kommittén för konsumentskyddssamarbete den 6 december 2010. I punkt 2.7 under rubriken ”phases and time-lines in a CPC case” i riktlinjerna för verksamheten diskuteras typiska fall, och det föreskrivs att begäran om upplysningar i normala ska behandlas inom en till tre månader. Begäran om tillsynsåtgärder ska enligt riktlinjerna för verksamheten i normala fall kunna behandlas inom sex till nio månader (utom i samband med förelägganden eller i samband med överklagande av förvaltningsbeslut, där ett år eller mer är mera realistiskt). |
| --- | --- |

19.

För att göra detta rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att man som utgångspunkt använder dokumentet ”Consumer Protection Cooperation Network: Operation Guidelines” som godkändes av kommittén för konsumentskyddssamarbete den 6 december 2010. I punkt 2.7 under rubriken ”phases and time-lines in a CPC case” i riktlinjerna för verksamheten diskuteras typiska fall, och det föreskrivs att begäran om upplysningar i normala ska behandlas inom en till tre månader. Begäran om tillsynsåtgärder ska enligt riktlinjerna för verksamheten i normala fall kunna behandlas inom sex till nio månader (utom i samband med förelägganden eller i samband med överklagande av förvaltningsbeslut, där ett år eller mer är mera realistiskt).

3.1.3   Anmälningar

| 20. | Genom andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet lades ett nytt stycke till i punkt 2.2.2 i bilagan till beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete enligt vilket det krävs att ”motiverade” anmälningar ska avlägsnas från databasen fem år efter det att de gjorts (när det gäller anmälningar som ”saknar grund” krävdes det redan enligt de tidigare bestämmelserna att de skulle utplånas så snart som ”en anmälan visar sig vara ogrundad”). |
| --- | --- |

20.

Genom andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet lades ett nytt stycke till i punkt 2.2.2 i bilagan till beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete enligt vilket det krävs att ”motiverade” anmälningar ska avlägsnas från databasen fem år efter det att de gjorts (när det gäller anmälningar som ”saknar grund” krävdes det redan enligt de tidigare bestämmelserna att de skulle utplånas så snart som ”en anmälan visar sig vara ogrundad”).

| 21. | För att sätta in denna nya bestämmelse i ett sammanhang betonar Europeiska datatillsynsmannen att en av de frågor som han prioriterar är att se till att personuppgifter inte finns kvar längre än nödvändigt i CPCS-databasen. Detta är en känslig fråga särskilt när det gäller anmälningar (vilka har ett större antal mottagare än bilateralt utbyte) och, i fråga om anmälningar, särskilt när det gäller anmälningar som avser misstänkta överträdelser. Avsaknaden av en klar tidsgräns för oavslutade anmälningar innebär i praktiken att vissa anmälningar förblir oavslutade under orimligt lång tid (så länge som det inte tydligt styrkts att de är ogrundade). Sådana åtgärder som baseras på obekräftade misstankar skulle innebära ett avsevärt hot mot den grundläggande rätten till uppgiftsskydd och mot andra grundläggande rättigheter såsom principen om oskuldspresumtion. |
| --- | --- |

21.

För att sätta in denna nya bestämmelse i ett sammanhang betonar Europeiska datatillsynsmannen att en av de frågor som han prioriterar är att se till att personuppgifter inte finns kvar längre än nödvändigt i CPCS-databasen. Detta är en känslig fråga särskilt när det gäller anmälningar (vilka har ett större antal mottagare än bilateralt utbyte) och, i fråga om anmälningar, särskilt när det gäller anmälningar som avser misstänkta överträdelser. Avsaknaden av en klar tidsgräns för oavslutade anmälningar innebär i praktiken att vissa anmälningar förblir oavslutade under orimligt lång tid (så länge som det inte tydligt styrkts att de är ogrundade). Sådana åtgärder som baseras på obekräftade misstankar skulle innebära ett avsevärt hot mot den grundläggande rätten till uppgiftsskydd och mot andra grundläggande rättigheter såsom principen om oskuldspresumtion.

| 22. | Mot denna bakgrund välkomnar Europeiska datatillsynsmannen att en lagringstid har fastställts för anmälningar. Europeiska datatillsynsmannen anser emellertid att kommissionen inte har lagt fram godtagbara motiveringar för att visa att en lagringstid på fem år skulle vara proportionell. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att kommissionen gör en proportionalitetsbedömning och en ny bedömning av hur lång lagringstiden för anmälningar ska vara. I princip ska alla rapporterade anmälningar raderas mycket tidigare från databasen såvida inte en anmälan av en överträdelse eller en misstänkt överträdelse har lett till en framställning om ömsesidigt bistånd och den gränsöverskridande undersökningen eller tillsynsåtgärden fortfarande pågår. Lagringstiden ska vara tillräckligt lång för att var och en av de myndigheter som får meddelandet ska kunna avgöra huruvida den önskar genomföra ytterligare undersökningar eller tillsynsåtgärder och huruvida den önskar sända en framställning om ömsesidigt bistånd via CPCS. Den ska dock vara tillräckligt kort för att minimera risken för att anmälningarna missbrukas för svartlistning eller datautvinning. |
| --- | --- |

22.

Mot denna bakgrund välkomnar Europeiska datatillsynsmannen att en lagringstid har fastställts för anmälningar. Europeiska datatillsynsmannen anser emellertid att kommissionen inte har lagt fram godtagbara motiveringar för att visa att en lagringstid på fem år skulle vara proportionell. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att kommissionen gör en proportionalitetsbedömning och en ny bedömning av hur lång lagringstiden för anmälningar ska vara. I princip ska alla rapporterade anmälningar raderas mycket tidigare från databasen såvida inte en anmälan av en överträdelse eller en misstänkt överträdelse har lett till en framställning om ömsesidigt bistånd och den gränsöverskridande undersökningen eller tillsynsåtgärden fortfarande pågår. Lagringstiden ska vara tillräckligt lång för att var och en av de myndigheter som får meddelandet ska kunna avgöra huruvida den önskar genomföra ytterligare undersökningar eller tillsynsåtgärder och huruvida den önskar sända en framställning om ömsesidigt bistånd via CPCS. Den ska dock vara tillräckligt kort för att minimera risken för att anmälningarna missbrukas för svartlistning eller datautvinning.

| 23. | Mot den bakgrunden rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen gör en översyn av den rättsliga ramen för att säkerställa att anmälningar utplånas senast sex månader efter det att de överförts till systemet, såvida inte en annan, lämpligare lagringstid kan motiveras. |
| --- | --- |

23.

Mot den bakgrunden rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen gör en översyn av den rättsliga ramen för att säkerställa att anmälningar utplånas senast sex månader efter det att de överförts till systemet, såvida inte en annan, lämpligare lagringstid kan motiveras.

| 24. | Detta bör i synnerhet bidra till att oskyldiga som misstänks inte ”svartlistas” eller ”förblir misstänkta” under onödigt lång tid i de fall då misstanken inte har bekräftats (eller utretts ytterligare), vilket inte skulle vara förenligt med artikel 6 e i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

24.

Detta bör i synnerhet bidra till att oskyldiga som misstänks inte ”svartlistas” eller ”förblir misstänkta” under onödigt lång tid i de fall då misstanken inte har bekräftats (eller utretts ytterligare), vilket inte skulle vara förenligt med artikel 6 e i direktiv 95/46/EG.

| 25. | Denna begränsning är också nödvändig för att säkerställa principen om uppgiftskvalitet (se artikel 6 d i direktiv 95/46/EG) och andra viktiga rättsliga principer. Detta leder inte bara till ett mer tillfredsställande skydd för enskilda individer, utan det gör det samtidigt också möjligt för tjänstemän som ansvarar för tillsyn att på ett effektivare sätt inrikta brottsbekämpningen på mer allvarliga fall. |
| --- | --- |

25.

Denna begränsning är också nödvändig för att säkerställa principen om uppgiftskvalitet (se artikel 6 d i direktiv 95/46/EG) och andra viktiga rättsliga principer. Detta leder inte bara till ett mer tillfredsställande skydd för enskilda individer, utan det gör det samtidigt också möjligt för tjänstemän som ansvarar för tillsyn att på ett effektivare sätt inrikta brottsbekämpningen på mer allvarliga fall.

3.1.4   Lagringstid för avslutade framställningar om ömsesidigt bistånd

| 26. | Genom andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet lades ett nytt stycke till i punkt 2.15 i bilagan till beslutet om tillämpning av förordningen enligt vilket krävs att ”övrig information i anslutning till en begäran om ömsesidigt bistånd enligt artikel 6 i [förordningen om konsumentskyddssamarbete] ska avlägsnas från databasen fem år efter det att ärendet har avslutats”. |
| --- | --- |

26.

Genom andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet lades ett nytt stycke till i punkt 2.15 i bilagan till beslutet om tillämpning av förordningen enligt vilket krävs att ”övrig information i anslutning till en begäran om ömsesidigt bistånd enligt artikel 6 i [förordningen om konsumentskyddssamarbete] ska avlägsnas från databasen fem år efter det att ärendet har avslutats”.

| 27. | Enligt den befintliga texten och den ändrade punkten 2.15 ska allt informationsutbyte enligt artikel 6 lagras i fem år efter det att ärendet har avslutats med undantag av de fall






  — | då felaktiga uppgifter har utplånats, |
| --- | --- | --- |

27.

Enligt den befintliga texten och den ändrade punkten 2.15 ska allt informationsutbyte enligt artikel 6 lagras i fem år efter det att ärendet har avslutats med undantag av de fall

—

då felaktiga uppgifter har utplånats,

| — | då informationsutbytet inte har lett till en anmälan eller en begäran om tillsynsåtgärder, eller |
| --- | --- |

—

då informationsutbytet inte har lett till en anmälan eller en begäran om tillsynsåtgärder, eller

| — | då det har fastställts att ingen överträdelse har ägt rum i den mening som avses i förordningen om konsumentskyddssamarbete. |
| --- | --- |

—

då det har fastställts att ingen överträdelse har ägt rum i den mening som avses i förordningen om konsumentskyddssamarbete.

| 28. | Såsom förklarats i yttrandet beträffande förhandskontroll har det visat sig att den ”normala” lagringstiden som tillämpas i CPCS efter det att ett ärende har avslutats (utom i särskilda undantagsfall) faktiskt är fem år både för begäran om upplysningar och begäran om tillsynsåtgärder. |
| --- | --- |

28.

Såsom förklarats i yttrandet beträffande förhandskontroll har det visat sig att den ”normala” lagringstiden som tillämpas i CPCS efter det att ett ärende har avslutats (utom i särskilda undantagsfall) faktiskt är fem år både för begäran om upplysningar och begäran om tillsynsåtgärder.

| 29. | Texten i beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete, vilken ändrats genom andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet, överensstämmer inte helt med förordningen om konsumentskyddssamarbete. I synnerhet görs det i artikel 10.2 i förordningen om konsumentskyddssamarbete åtskillnad mellan å ena sidan information som utbyts och som leder till en framgångsrik tillsynsåtgärd (det vill säga fall där överträdelsen har upphört till följd av de tillsynsåtgärder som har vidtagits) och å andra sidan information som inte har lett till någon framgångsrik tillsynsåtgärd. I det förra fallet föreskrivs en lagringstid på fem år efter det att ärendet har avslutats. För det senare fallet finns inga speciella bestämmelser (förutom att ogrundade anmälningar ska dras tillbaka och utplånas). |
| --- | --- |

29.

Texten i beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete, vilken ändrats genom andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet, överensstämmer inte helt med förordningen om konsumentskyddssamarbete. I synnerhet görs det i artikel 10.2 i förordningen om konsumentskyddssamarbete åtskillnad mellan å ena sidan information som utbyts och som leder till en framgångsrik tillsynsåtgärd (det vill säga fall där överträdelsen har upphört till följd av de tillsynsåtgärder som har vidtagits) och å andra sidan information som inte har lett till någon framgångsrik tillsynsåtgärd. I det förra fallet föreskrivs en lagringstid på fem år efter det att ärendet har avslutats. För det senare fallet finns inga speciella bestämmelser (förutom att ogrundade anmälningar ska dras tillbaka och utplånas).

| 30. | Endast om tillsynsåtgärder har vidtagits och dessa lett till att överträdelsen har upphört krävs det med andra ord enligt förordningen om konsumentskyddssamarbete en lagringstid på fem år efter det att ärendet avslutats. |
| --- | --- |

30.

Endast om tillsynsåtgärder har vidtagits och dessa lett till att överträdelsen har upphört krävs det med andra ord enligt förordningen om konsumentskyddssamarbete en lagringstid på fem år efter det att ärendet avslutats.

| 31. | Även om Europeiska datatillsynsmannen hyser tvivel beträffande syftet med och proportionaliteten i fråga om lagring av data i fem år efter det att ärendet har avslutats (se hans kommentarer i avsnitt 3.1.4 nedan) finns det ur uppgiftsskyddssynpunkt en viss logik i att åtskillnad görs mellan ärenden som resulterat i en framgångsrik tillsynsåtgärd och ärenden för vilka så inte är fallet. Speciellt om data lagras under lång tid i samband med enbart misstankar är det mer sannolikt att de är felaktiga och det finns också risk för att andra viktiga rättsliga principer åsidosätts. Man kan därför generellt hävda att det är mer sannolikt att lagring av sådana uppgifter under lång tid ger upphov till uppgiftsskyddsfrågor än lagring av uppgifter beträffande faktiska förseelser som har styrkts på ett tillfredsställande sätt och lett till en tillsynsåtgärd. |
| --- | --- |

31.

Även om Europeiska datatillsynsmannen hyser tvivel beträffande syftet med och proportionaliteten i fråga om lagring av data i fem år efter det att ärendet har avslutats (se hans kommentarer i avsnitt 3.1.4 nedan) finns det ur uppgiftsskyddssynpunkt en viss logik i att åtskillnad görs mellan ärenden som resulterat i en framgångsrik tillsynsåtgärd och ärenden för vilka så inte är fallet. Speciellt om data lagras under lång tid i samband med enbart misstankar är det mer sannolikt att de är felaktiga och det finns också risk för att andra viktiga rättsliga principer åsidosätts. Man kan därför generellt hävda att det är mer sannolikt att lagring av sådana uppgifter under lång tid ger upphov till uppgiftsskyddsfrågor än lagring av uppgifter beträffande faktiska förseelser som har styrkts på ett tillfredsställande sätt och lett till en tillsynsåtgärd.

| 32. | Till skillnad från förordningen om konsumentskyddssamarbete tillåter det ändrade beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete åtminstone i vissa fall att en lagringstid på fem år ska gälla också för information som inte lett till framgångsrika tillsynsåtgärder. |
| --- | --- |

32.

Till skillnad från förordningen om konsumentskyddssamarbete tillåter det ändrade beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete åtminstone i vissa fall att en lagringstid på fem år ska gälla också för information som inte lett till framgångsrika tillsynsåtgärder.

| 33. | Enligt beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete ligger till exempel en begäran om information som lett till en anmälan, men inte till någon tillsynsåtgärd, kvar i systemet i fem år efter det att ”ärendet har avslutats”. |
| --- | --- |

33.

Enligt beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete ligger till exempel en begäran om information som lett till en anmälan, men inte till någon tillsynsåtgärd, kvar i systemet i fem år efter det att ”ärendet har avslutats”.

| 34. | Man har således något olika synsätt i förordningen om konsumentskyddssamarbete och i beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete. Även om beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete i viss mån avspeglar bestämmelserna i förordningen om konsumentskyddssamarbete inför det också ytterligare viktiga regler för lagringstid. Även om det i och för sig är välkommet att reglerna klargörs ifrågasätter Europeiska datatillsynsmannen huruvida det är lagligt att fastställa längre lagringstider i de fall då detta inte redan krävts i förordningen om konsumentskyddssamarbete. Härigenom skulle den grundläggande rätten till uppgiftsskydd inskränkas ytterligare genom att lagstiftning som står i strid med förordningen om konsumentskyddssamarbete och tillämpliga bestämmelser om uppgiftsskydd införs. |
| --- | --- |

34.

Man har således något olika synsätt i förordningen om konsumentskyddssamarbete och i beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete. Även om beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete i viss mån avspeglar bestämmelserna i förordningen om konsumentskyddssamarbete inför det också ytterligare viktiga regler för lagringstid. Även om det i och för sig är välkommet att reglerna klargörs ifrågasätter Europeiska datatillsynsmannen huruvida det är lagligt att fastställa längre lagringstider i de fall då detta inte redan krävts i förordningen om konsumentskyddssamarbete. Härigenom skulle den grundläggande rätten till uppgiftsskydd inskränkas ytterligare genom att lagstiftning som står i strid med förordningen om konsumentskyddssamarbete och tillämpliga bestämmelser om uppgiftsskydd införs.

| 35. | Mot bakgrund av ovanstående rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen ser över den rättsliga ramen och på nytt bedömer huruvida lagringstiden på fem år ska gälla för andra ärenden än de ärenden där en framgångsrik tillsynsåtgärd har vidtagits i enlighet med förordningen om konsumentskyddssamarbete. |
| --- | --- |

35.

Mot bakgrund av ovanstående rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen ser över den rättsliga ramen och på nytt bedömer huruvida lagringstiden på fem år ska gälla för andra ärenden än de ärenden där en framgångsrik tillsynsåtgärd har vidtagits i enlighet med förordningen om konsumentskyddssamarbete.

| 36. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar dessutom att syftet med lagring av uppgifter efter det att ett ärende har avslutats anges i riktlinjerna för uppgiftsskydd, vilket är en viktig fråga som inte tas upp i förordningen om konsumentskyddssamarbete eller i andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet. I synnerhet anges det i riktlinjerna för uppgiftsskydd att ”under bevarandeperioden får godkända tjänstemän som ansvarar för tillsyn och arbetar vid en behörig myndighet som ursprungligen handlade ärendet läsa informationen för att se om det finns kopplingar till upprepade överträdelser, vilket bidrar till bättre och effektivare tillsyn” (11). |
| --- | --- |

36.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar dessutom att syftet med lagring av uppgifter efter det att ett ärende har avslutats anges i riktlinjerna för uppgiftsskydd, vilket är en viktig fråga som inte tas upp i förordningen om konsumentskyddssamarbete eller i andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet. I synnerhet anges det i riktlinjerna för uppgiftsskydd att ”under bevarandeperioden får godkända tjänstemän som ansvarar för tillsyn och arbetar vid en behörig myndighet som ursprungligen handlade ärendet läsa informationen för att se om det finns kopplingar till upprepade överträdelser, vilket bidrar till bättre och effektivare tillsyn” (11).

| 37. | Även om detta klarläggande är välkommet i avsaknad av ytterligare motivering av att denna åtkomst är nödvändig är Europeiska datatillsynsmannen dock inte övertygad om att detta syfte är proportionerligt och tillräckligt för att motivera en lagringstid på fem år. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar därför att kommissionen






  — | ytterligare klargör vad som är syftet med fem års datalagringstid, |
| --- | --- | --- |

37.

Även om detta klarläggande är välkommet i avsaknad av ytterligare motivering av att denna åtkomst är nödvändig är Europeiska datatillsynsmannen dock inte övertygad om att detta syfte är proportionerligt och tillräckligt för att motivera en lagringstid på fem år. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar därför att kommissionen

—

ytterligare klargör vad som är syftet med fem års datalagringstid,

| — | undersöker huruvida samma mål skulle kunna uppnås med en kortare lagringstid, och |
| --- | --- |

—

undersöker huruvida samma mål skulle kunna uppnås med en kortare lagringstid, och

| — | undersöker huruvida all information som för närvarande föreskrivs behöver finnas kvar eller om en del av informationen skulle vara tillräcklig (det bör till exempel övervägas om det skulle vara tillräckligt att bara behålla anmälningar enligt artikel 8.6, och det bör också särskilt undersökas huruvida det är nödvändigt att ha kvar direktörernas namn eller bilagor som kan innehålla ytterligare personuppgifter; det bör också göras åtskillnad mellan uppgifter i samband med misstänkta överträdelser och i samband med ”styrkta” överträdelser). |
| --- | --- |

—

undersöker huruvida all information som för närvarande föreskrivs behöver finnas kvar eller om en del av informationen skulle vara tillräcklig (det bör till exempel övervägas om det skulle vara tillräckligt att bara behålla anmälningar enligt artikel 8.6, och det bör också särskilt undersökas huruvida det är nödvändigt att ha kvar direktörernas namn eller bilagor som kan innehålla ytterligare personuppgifter; det bör också göras åtskillnad mellan uppgifter i samband med misstänkta överträdelser och i samband med ”styrkta” överträdelser).

3.2   Kommissionens tillgång till uppgifter i CPCS

| 38. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet (genom att en ny punkt 4.3 läggs till i bilagan till beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete) klargör kommissionens tillgång till uppgifter i CPCS och att sådan tillgång klart och specifikt begränsas till vad som krävs enligt förordningen om konsumentskyddssamarbete. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar i synnerhet att kommissionen inte har getts tillgång till sekretessbelagda meddelanden mellan behöriga myndigheter i medlemsstaterna, såsom framställningar om ömsesidigt bistånd. |
| --- | --- |

38.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet (genom att en ny punkt 4.3 läggs till i bilagan till beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete) klargör kommissionens tillgång till uppgifter i CPCS och att sådan tillgång klart och specifikt begränsas till vad som krävs enligt förordningen om konsumentskyddssamarbete. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar i synnerhet att kommissionen inte har getts tillgång till sekretessbelagda meddelanden mellan behöriga myndigheter i medlemsstaterna, såsom framställningar om ömsesidigt bistånd.

| 39. | Klargörandet och begränsningen är särskilt viktiga med tanke på att oklarheter kan ha lett till en situation där kommissionen skulle ha kunnat få tillgång till information och personuppgifter som endast är avsedda för behöriga myndigheter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

39.

Klargörandet och begränsningen är särskilt viktiga med tanke på att oklarheter kan ha lett till en situation där kommissionen skulle ha kunnat få tillgång till information och personuppgifter som endast är avsedda för behöriga myndigheter i medlemsstaterna.

| 40. | Såsom redovisats i avsnitt 5 i riktlinjerna för uppgiftsskydd ”behöver kommissionen tillgång till informationen för att övervaka tillämpningen av förordningen om konsumentskyddssamarbete och den konsumentskyddslagstiftning som förtecknas i bilagan till förordningen om konsumentskyddssamarbete och för att sammanställa statistiska uppgifter i samband med utförandet av dessa åligganden”. |
| --- | --- |

40.

Såsom redovisats i avsnitt 5 i riktlinjerna för uppgiftsskydd ”behöver kommissionen tillgång till informationen för att övervaka tillämpningen av förordningen om konsumentskyddssamarbete och den konsumentskyddslagstiftning som förtecknas i bilagan till förordningen om konsumentskyddssamarbete och för att sammanställa statistiska uppgifter i samband med utförandet av dessa åligganden”.

| 41. | Detta innebär inte att kommissionen ska ha tillgång till alla uppgifter som utbyts i CPCS mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

41.

Detta innebär inte att kommissionen ska ha tillgång till alla uppgifter som utbyts i CPCS mellan medlemsstaterna.

| 42. | Europeiska datatillsynsmannen vill faktiskt betona att tillgång till databaser som CPCS uppfyller definitionen av behandling av personuppgifter. Enligt artikel 5 a i direktiv (EG) nr 45/2001, som är tillämplig på kommissionens åtkomsträttigheter i CPCS, får institutionerna bara behandla personuppgifter om detta är nödvändigt för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse och dessutom under förutsättning att behandlingen utförs på grundval av fördragen eller sekundärrätt. |
| --- | --- |

42.

Europeiska datatillsynsmannen vill faktiskt betona att tillgång till databaser som CPCS uppfyller definitionen av behandling av personuppgifter. Enligt artikel 5 a i direktiv (EG) nr 45/2001, som är tillämplig på kommissionens åtkomsträttigheter i CPCS, får institutionerna bara behandla personuppgifter om detta är nödvändigt för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse och dessutom under förutsättning att behandlingen utförs på grundval av fördragen eller sekundärrätt.

| 43. | Dessa krav – som följer direkt av rätten till uppgiftsskydd enligt artikel 8 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna – tolkar Europeiska datatillsynsmannen så, att de innebär att kommissionen bara kan få tillgång till medlemsstaternas informationssystem om detta föreskrivs i särskilda bestämmelser som är baserade på en till fullo lämplig rättslig grund (i normala fall det ordinarie lagstiftningsförfarandet). Rättssäkerhet och öppenhet är de två värden som utgör grundvalen och som förklarar varför en speciell och säker rättslig grund för kommissionens tillgång till uppgifter är en särskilt viktig garanti för att enskildas grundläggande rättigheter säkerställs när det gäller uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

43.

Dessa krav – som följer direkt av rätten till uppgiftsskydd enligt artikel 8 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna – tolkar Europeiska datatillsynsmannen så, att de innebär att kommissionen bara kan få tillgång till medlemsstaternas informationssystem om detta föreskrivs i särskilda bestämmelser som är baserade på en till fullo lämplig rättslig grund (i normala fall det ordinarie lagstiftningsförfarandet). Rättssäkerhet och öppenhet är de två värden som utgör grundvalen och som förklarar varför en speciell och säker rättslig grund för kommissionens tillgång till uppgifter är en särskilt viktig garanti för att enskildas grundläggande rättigheter säkerställs när det gäller uppgiftsskydd.

| 44. | Varken den allmänna kontrollrätt som kommissionen har som ”fördragets väktare” eller medlemsstaternas skyldighet att säkerställa lojalt samarbete är tillräckligt preciserade för att ge kommissionen tillgång till databaser med personuppgifter. Lojalt samarbete innebär att medlemsstaterna – under vissa villkor – ska lämna information till kommissionen när de ombeds göra detta eller när det krävs att de lämnar information enligt en viss bestämmelse. Det innebär emellertid inte att kommissionen ska ha tillgång till deras databaser. |
| --- | --- |

44.

Varken den allmänna kontrollrätt som kommissionen har som ”fördragets väktare” eller medlemsstaternas skyldighet att säkerställa lojalt samarbete är tillräckligt preciserade för att ge kommissionen tillgång till databaser med personuppgifter. Lojalt samarbete innebär att medlemsstaterna – under vissa villkor – ska lämna information till kommissionen när de ombeds göra detta eller när det krävs att de lämnar information enligt en viss bestämmelse. Det innebär emellertid inte att kommissionen ska ha tillgång till deras databaser.

| 45. | I detta sammanhang vill Europeiska datatillsynsmannen också betona att det enligt förordningen om konsumentskyddssamarbete inte är möjligt för kommissionen att få tillgång till information som finns i framställningar om ömsesidigt bistånd och begäran om tillsynsåtgärder. I artiklarna 6 och 8 i förordningen om konsumentskyddssamarbete anges bara den anmodade myndigheten, och inte kommissionen, som mottagare av uppgifterna. |
| --- | --- |

45.

I detta sammanhang vill Europeiska datatillsynsmannen också betona att det enligt förordningen om konsumentskyddssamarbete inte är möjligt för kommissionen att få tillgång till information som finns i framställningar om ömsesidigt bistånd och begäran om tillsynsåtgärder. I artiklarna 6 och 8 i förordningen om konsumentskyddssamarbete anges bara den anmodade myndigheten, och inte kommissionen, som mottagare av uppgifterna.

3.3   Särskilda kategorier av uppgifter i CPCS

| 46. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att det, genom andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet, i punkt 4.4 i bilagan till beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete har lagts till en bestämmelse avseende behandling av särskilda kategorier av uppgifter i CPCS. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar i synnerhet att bestämmelsen begränsar sådan behandling till de fall ”när det krävs” för att uppfylla skyldigheterna i förordningen om konsumentskyddssamarbete och att behandlingen av sådana uppgifter omfattas av det ytterligare villkoret att behandlingen ska vara ”tillåten enligt direktiv 95/46/EG”. |
| --- | --- |

46.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att det, genom andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet, i punkt 4.4 i bilagan till beslutet om tillämpning av förordningen om konsumentskyddssamarbete har lagts till en bestämmelse avseende behandling av särskilda kategorier av uppgifter i CPCS. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar i synnerhet att bestämmelsen begränsar sådan behandling till de fall ”när det krävs” för att uppfylla skyldigheterna i förordningen om konsumentskyddssamarbete och att behandlingen av sådana uppgifter omfattas av det ytterligare villkoret att behandlingen ska vara ”tillåten enligt direktiv 95/46/EG”.

IV.   INBYGGDA SÄKERHETSMEKANISMER OCH ANSVARSSKYLDIGHET

| 47. | Efter att i del III ha diskuterat de särskilda frågor som har uppkommit genom andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet önskar Europeiska datatillsynsmannen i delarna IV till VI göra kommissionen uppmärksam på några andra punkter som bör övervägas för den fortsatta utvecklingen av den rättsliga ramen för CPCS. |
| --- | --- |

47.

Efter att i del III ha diskuterat de särskilda frågor som har uppkommit genom andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet önskar Europeiska datatillsynsmannen i delarna IV till VI göra kommissionen uppmärksam på några andra punkter som bör övervägas för den fortsatta utvecklingen av den rättsliga ramen för CPCS.

4.1   Inbyggda säkerhetsmekanismer

| 48. | Europeiska datatillsynsmannen har under en tid uppmanat kommissionen och andra EU-institutioner att vidta tekniska och organisatoriska åtgärder där uppgiftsskydd och säkerhet integreras som en grundläggande del av konstruktionen och införandet av deras informationssystem (”säkerhetsmekanismer”) (12). |
| --- | --- |

48.

Europeiska datatillsynsmannen har under en tid uppmanat kommissionen och andra EU-institutioner att vidta tekniska och organisatoriska åtgärder där uppgiftsskydd och säkerhet integreras som en grundläggande del av konstruktionen och införandet av deras informationssystem (”säkerhetsmekanismer”) (12).

| 49. | Även om Europeiska datatillsynsmannen välkomnar och värdesätter att en del åtgärder har vidtagits i denna riktning rekommenderar han att kommissionen gör en ingående bedömning av vilka ytterligare säkerhetsmekanismer som skulle kunna integreras i CPCS-systemet. Bland annat bör om nödvändigt följande övervägas och införas:






  — | lösningar i fråga om säkerhetsmekanismer för vägledning av användarna av systemet, så att de fattar ”lämpliga” beslut om uppgiftsskydd (se avsnitt 3.2 i yttrandet beträffande förhandskontroll), |
| --- | --- | --- |

49.

Även om Europeiska datatillsynsmannen välkomnar och värdesätter att en del åtgärder har vidtagits i denna riktning rekommenderar han att kommissionen gör en ingående bedömning av vilka ytterligare säkerhetsmekanismer som skulle kunna integreras i CPCS-systemet. Bland annat bör om nödvändigt följande övervägas och införas:

—

lösningar i fråga om säkerhetsmekanismer för vägledning av användarna av systemet, så att de fattar ”lämpliga” beslut om uppgiftsskydd (se avsnitt 3.2 i yttrandet beträffande förhandskontroll),

| — | åtgärder för att underlätta avslutning och utplåning av ärenden i rätt tid (idem, avsnitt 3.3), |
| --- | --- |

—

åtgärder för att underlätta avslutning och utplåning av ärenden i rätt tid (idem, avsnitt 3.3),

| — | förfaranden för att underlätta information och åtkomsträttigheter för registrerade personer (idem, avsnitt 3.5), |
| --- | --- |

—

förfaranden för att underlätta information och åtkomsträttigheter för registrerade personer (idem, avsnitt 3.5),

| — | tydliga förfaranden för ändringar som utförs direkt på databasnivå, loggning av åtkomst, skälet för åtgärden och godkännande på lämplig nivå (idem, avsnitt 3.6), och |
| --- | --- |

—

tydliga förfaranden för ändringar som utförs direkt på databasnivå, loggning av åtkomst, skälet för åtgärden och godkännande på lämplig nivå (idem, avsnitt 3.6), och

| — | ”krypterad” lagring av information i databasen så att IT-operatörer inte kan komma åt den (åtminstone för vissa uppgifter såsom sekretessbelagda bilagor) (idem, avsnitt 3.6). |
| --- | --- |

—

”krypterad” lagring av information i databasen så att IT-operatörer inte kan komma åt den (åtminstone för vissa uppgifter såsom sekretessbelagda bilagor) (idem, avsnitt 3.6).

4.2   Ansvarsskyldighet

| 50. | I enlighet med principen om ”ansvarsskyldighet” (13) rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen dessutom att en tydlig ram för ansvarsskyldighet upprättas som säkerställer och styrker efterlevnaden av uppgiftsskyddet. Man bör






  — | om nödvändigt anta och uppdatera en uppgiftsskyddspolicy för godkännande på högsta ledningsnivå inom GD Hälso- och konsumentfrågor. Denna uppgiftsskyddspolicy bör också innefatta en säkerhetsplan (se avsnitt 3.6 i yttrandet beträffande förhandskontroll) (14). |
| --- | --- | --- |

50.

I enlighet med principen om ”ansvarsskyldighet” (13) rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen dessutom att en tydlig ram för ansvarsskyldighet upprättas som säkerställer och styrker efterlevnaden av uppgiftsskyddet. Man bör

—

om nödvändigt anta och uppdatera en uppgiftsskyddspolicy för godkännande på högsta ledningsnivå inom GD Hälso- och konsumentfrågor. Denna uppgiftsskyddspolicy bör också innefatta en säkerhetsplan (se avsnitt 3.6 i yttrandet beträffande förhandskontroll) (14).

| — | genomföra periodiskt återkommande granskningar för att bedöma om uppgiftsskyddspolicyn fortfarande är adekvat och efterlevs (inklusive granskning av säkerhetsplanen, idem, avsnitt 3.6), |
| --- | --- |

—

genomföra periodiskt återkommande granskningar för att bedöma om uppgiftsskyddspolicyn fortfarande är adekvat och efterlevs (inklusive granskning av säkerhetsplanen, idem, avsnitt 3.6),

| — | (åtminstone till en del) offentliggöra resultatet av granskningarna för att lugna intressenterna när det gäller efterlevnaden av uppgiftsskyddet, och |
| --- | --- |

—

(åtminstone till en del) offentliggöra resultatet av granskningarna för att lugna intressenterna när det gäller efterlevnaden av uppgiftsskyddet, och

| — | anmäla överträdelser i fråga om personuppgifter och andra säkerhetsincidenter till kommissionens uppgiftsskyddsombud, berörda registrerade personer (och andra intressenter och myndigheter när det är lämpligt) (15). |
| --- | --- |

—

anmäla överträdelser i fråga om personuppgifter och andra säkerhetsincidenter till kommissionens uppgiftsskyddsombud, berörda registrerade personer (och andra intressenter och myndigheter när det är lämpligt) (15).

V.   ÖVERFÖRING AV PERSONUPPGIFTER UTANFÖR EUROPEISKA UNIONEN

5.1   Bilaterala överenskommelser

| 51. | I artikel 14.2 i förordningen om konsumentskyddssamarbete föreskrivs att information som överförs i enlighet med förordningen om konsumentskyddssamarbete också kan överföras av en behörig myndighet till en myndighet i tredje land i enlighet med ett bilateralt biståndsavtal med tredjelandet förutsatt i) att den behöriga myndighet som ursprungligen överförde informationen har gett sitt medgivande och ii) att överföringen är i överensstämmelse med tillämplig EU-lagstiftning om uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

51.

I artikel 14.2 i förordningen om konsumentskyddssamarbete föreskrivs att information som överförs i enlighet med förordningen om konsumentskyddssamarbete också kan överföras av en behörig myndighet till en myndighet i tredje land i enlighet med ett bilateralt biståndsavtal med tredjelandet förutsatt i) att den behöriga myndighet som ursprungligen överförde informationen har gett sitt medgivande och ii) att överföringen är i överensstämmelse med tillämplig EU-lagstiftning om uppgiftsskydd.

| 52. | I artiklarna 25 och 26 i direktiv 95/46/EG anges vissa ytterligare villkor för överföring till tredje land. Dessa villkor är avsedda att säkerställa att uppgifterna skyddas utomlands på lämpligt sätt. De innehåller dessutom ett antal undantag. Tillämpningen och tolkningen av dessa bestämmelser i direktiv 95/46/EG kan skilja sig åt från den ena medlemsstaten till den andra. |
| --- | --- |

52.

I artiklarna 25 och 26 i direktiv 95/46/EG anges vissa ytterligare villkor för överföring till tredje land. Dessa villkor är avsedda att säkerställa att uppgifterna skyddas utomlands på lämpligt sätt. De innehåller dessutom ett antal undantag. Tillämpningen och tolkningen av dessa bestämmelser i direktiv 95/46/EG kan skilja sig åt från den ena medlemsstaten till den andra.

| 53. | Mot bakgrund av ovanstående kan Europeiska datatillsynsmannen godta säkerhetsåtgärderna i förordningen om konsumentskyddssamarbete, nämligen att överföring till tredje land både i) kräver medgivande från den behöriga myndighet som ursprungligen överförde informationen och ii) omfattas av tillämplig EU-lagstiftning om uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

53.

Mot bakgrund av ovanstående kan Europeiska datatillsynsmannen godta säkerhetsåtgärderna i förordningen om konsumentskyddssamarbete, nämligen att överföring till tredje land både i) kräver medgivande från den behöriga myndighet som ursprungligen överförde informationen och ii) omfattas av tillämplig EU-lagstiftning om uppgiftsskydd.

| 54. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar också att det i riktlinjerna för uppgiftsskydd rekommenderas att det i alla bilaterala avtal om bistånd anges lämpliga säkerhetsåtgärder för uppgiftsskydd – såvida inte tredjelandet garanterar en lämplig skyddsnivå –, och avtalet ska också – när det krävs – anmälas till de berörda tillsynsmyndigheterna för uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

54.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar också att det i riktlinjerna för uppgiftsskydd rekommenderas att det i alla bilaterala avtal om bistånd anges lämpliga säkerhetsåtgärder för uppgiftsskydd – såvida inte tredjelandet garanterar en lämplig skyddsnivå –, och avtalet ska också – när det krävs – anmälas till de berörda tillsynsmyndigheterna för uppgiftsskydd.

| 55. | De åtgärder som föreskrivs i förordningen om konsumentskyddssamarbete är ändå inte idealiska. Tillämpningen är komplex: när en behörig myndighet ska bestämma om den ska överföra information till ett tredje land har den inte bara att ta hänsyn till det egna landets bilaterala överenskommelser med tredjelandet, till det egna landetss uppgiftsskyddslagstiftning och till sin egen bedömning av huruvida det är lämpligt att uppgifterna överförs till tredjelandet i fråga enligt det egna landets uppgiftsskyddslagstiftning, utan myndigheten måste också ta hänsyn till om de andra berörda behöriga myndigheterna som bidragit till registret (och det kan finnas flera sådana) har gett sitt samtycke på grundval sin egen uppgiftsskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

55.

De åtgärder som föreskrivs i förordningen om konsumentskyddssamarbete är ändå inte idealiska. Tillämpningen är komplex: när en behörig myndighet ska bestämma om den ska överföra information till ett tredje land har den inte bara att ta hänsyn till det egna landets bilaterala överenskommelser med tredjelandet, till det egna landetss uppgiftsskyddslagstiftning och till sin egen bedömning av huruvida det är lämpligt att uppgifterna överförs till tredjelandet i fråga enligt det egna landets uppgiftsskyddslagstiftning, utan myndigheten måste också ta hänsyn till om de andra berörda behöriga myndigheterna som bidragit till registret (och det kan finnas flera sådana) har gett sitt samtycke på grundval sin egen uppgiftsskyddslagstiftning.

| 56. | Ur uppgiftsskyddssynpunkt leder denna komplexitet till osäkerhet beträffande den registrerade personens rättigheter, och i synnerhet osäkerhet om och på vilka villkor hans eller hennes uppgifter överförs utomlands. De registrerade personerna åtnjuter inte heller största möjliga skydd av en väletablerad och harmoniserad europeisk uppgiftsskyddslagstiftning. Ur de behöriga myndigheternas synvinkel hindrar denna komplexitet dessutom samarbetet mellan de behöriga myndigheterna och utgör en administrativ börda. |
| --- | --- |

56.

Ur uppgiftsskyddssynpunkt leder denna komplexitet till osäkerhet beträffande den registrerade personens rättigheter, och i synnerhet osäkerhet om och på vilka villkor hans eller hennes uppgifter överförs utomlands. De registrerade personerna åtnjuter inte heller största möjliga skydd av en väletablerad och harmoniserad europeisk uppgiftsskyddslagstiftning. Ur de behöriga myndigheternas synvinkel hindrar denna komplexitet dessutom samarbetet mellan de behöriga myndigheterna och utgör en administrativ börda.

| 57. | Mot bakgrund av ovanstående uppmuntrar Europeiska datatillsynsmannen därför att avtal som gäller hela EU sluts, i vilka tillräckliga säkerhetsåtgärder föreskrivs samtidigt som de också bidrar till att undvika att olika kriterier tillämpas och en ökad administrativ börda påläggs de behöriga myndigheterna till följd av av detta. |
| --- | --- |

57.

Mot bakgrund av ovanstående uppmuntrar Europeiska datatillsynsmannen därför att avtal som gäller hela EU sluts, i vilka tillräckliga säkerhetsåtgärder föreskrivs samtidigt som de också bidrar till att undvika att olika kriterier tillämpas och en ökad administrativ börda påläggs de behöriga myndigheterna till följd av av detta.

5.2   Avtal som gäller hela EU

| 58. | Utöver den möjlighet som anges i artikel 14 för bilateralt samarbete föreskrivs också i artikel 18 om internationella avtal i förordningen om ”konsumentskyddssamarbete att gemenskapen skall samarbeta med tredjeländer och med behöriga internationella organisationer” och att ”bestämmelserna om samarbete, bland annat när det gäller upprättandet av bestämmelser om ömsesidigt bistånd, kan fastställas i avtal mellan gemenskapen och berörda tredjeländer”. |
| --- | --- |

58.

Utöver den möjlighet som anges i artikel 14 för bilateralt samarbete föreskrivs också i artikel 18 om internationella avtal i förordningen om ”konsumentskyddssamarbete att gemenskapen skall samarbeta med tredjeländer och med behöriga internationella organisationer” och att ”bestämmelserna om samarbete, bland annat när det gäller upprättandet av bestämmelser om ömsesidigt bistånd, kan fastställas i avtal mellan gemenskapen och berörda tredjeländer”.

| 59. | Av de skäl som har angetts i avsnitt 5.1 ovan stöder Europeiska datatillsynsmannen kommissionens initiativ att förhandla om och ingå avtal som gäller hela EU, med tillräckliga säkerhetsåtgärder för uppgiftsskydd och harmoniserade på EU-nivå, för att ersätta de befintliga bilaterala överenskommelserna. |
| --- | --- |

59.

Av de skäl som har angetts i avsnitt 5.1 ovan stöder Europeiska datatillsynsmannen kommissionens initiativ att förhandla om och ingå avtal som gäller hela EU, med tillräckliga säkerhetsåtgärder för uppgiftsskydd och harmoniserade på EU-nivå, för att ersätta de befintliga bilaterala överenskommelserna.

| 60. | Hans stöd för sådana avtal som gäller hela EU är dock förenat med villkoret att kommissionen och EU-lagstiftarna åtar sig att säkerställa högsta möjliga skydd vid utbyte av personuppgifter med tredje land. Det måste noga övervägas vad internationella samarbetsavtal med tredjeländer innebär ur uppgiftsskyddssynpunkt, tydliga regler måste införas för utbytet och tillräckliga säkerhetsåtgärder för uppgiftsskydd måste införas, på grundval av samråd med Europeiska datatillsynsmannen och, när så är lämpligt, med nationella datatillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

60.

Hans stöd för sådana avtal som gäller hela EU är dock förenat med villkoret att kommissionen och EU-lagstiftarna åtar sig att säkerställa högsta möjliga skydd vid utbyte av personuppgifter med tredje land. Det måste noga övervägas vad internationella samarbetsavtal med tredjeländer innebär ur uppgiftsskyddssynpunkt, tydliga regler måste införas för utbytet och tillräckliga säkerhetsåtgärder för uppgiftsskydd måste införas, på grundval av samråd med Europeiska datatillsynsmannen och, när så är lämpligt, med nationella datatillsynsmyndigheter.

| 61. | Även om frågan om direkt tillgång till CPCS för myndigheter i tredje land inte tas upp speciellt i artikel 18 i förordningen om konsumentskyddssamarbete kan detta vara tekniskt möjligt. Europeiska datatillsynsmannen vill inte hindra att nya funktioner införs i CPCS, så att behöriga myndigheter i tredje land kan få strikt begränsad och selektiv tillgång via en specialkonstruerad mekanism (kommunikationskanal och gränssnitt). Genom detta skulle samarbetet faktiskt kunna bli mer effektivt. |
| --- | --- |

61.

Även om frågan om direkt tillgång till CPCS för myndigheter i tredje land inte tas upp speciellt i artikel 18 i förordningen om konsumentskyddssamarbete kan detta vara tekniskt möjligt. Europeiska datatillsynsmannen vill inte hindra att nya funktioner införs i CPCS, så att behöriga myndigheter i tredje land kan få strikt begränsad och selektiv tillgång via en specialkonstruerad mekanism (kommunikationskanal och gränssnitt). Genom detta skulle samarbetet faktiskt kunna bli mer effektivt.

| 62. | Sådan direkt åtkomst är ändå förenad med särskilda risker, och därför måste de följder det kan få för uppgiftsskyddet och nödvändiga tekniska och organisatoriska åtgärder och säkerhetsåtgärder undersökas speciellt. Alla sådana tekniska funktioner bör skapas enligt principerna om inbyggda säkerhetsmekanismer som skydd för den personliga integriteten (privacy by design). Säkerheten ska också ges klar prioritet. Slutligen bör Europeiska datatillsynsmannen rådfrågas liksom de nationella datatillsynsmyndigheterna när detta är lämpligt. |
| --- | --- |

62.

Sådan direkt åtkomst är ändå förenad med särskilda risker, och därför måste de följder det kan få för uppgiftsskyddet och nödvändiga tekniska och organisatoriska åtgärder och säkerhetsåtgärder undersökas speciellt. Alla sådana tekniska funktioner bör skapas enligt principerna om inbyggda säkerhetsmekanismer som skydd för den personliga integriteten (privacy by design). Säkerheten ska också ges klar prioritet. Slutligen bör Europeiska datatillsynsmannen rådfrågas liksom de nationella datatillsynsmyndigheterna när detta är lämpligt.

VI.   ”RÄTT TILL KONSUMENTDATASKYDD” OCH FÖRSTÄRKT SAMARBETE VIA CPCS MELLAN DATATILLSYNSMYNDIGHETERNA

| 63. | Under förutsättning att Europeiska datatillsynsmannens rekommendationer (även innefattande yttrandet beträffande förhandskontroll) följs är Europeiska datatillsynsmannen övertygad om att CPCS kan vara ett effektivt verktyg som främjar uppgiftsskyddet vid gränsöverskridande tillsynsåtgärder mot överträdelser av konsumenternas rättigheter på den internationella marknaden. |
| --- | --- |

63.

Under förutsättning att Europeiska datatillsynsmannens rekommendationer (även innefattande yttrandet beträffande förhandskontroll) följs är Europeiska datatillsynsmannen övertygad om att CPCS kan vara ett effektivt verktyg som främjar uppgiftsskyddet vid gränsöverskridande tillsynsåtgärder mot överträdelser av konsumenternas rättigheter på den internationella marknaden.

| 64. | I och med utvecklingen av e-handeln och konsumenternas ökade användning av elektroniska kommunikationsnät för olika produkter och tjänster kommer allt fler enskildas personuppgifter att behandlas när de agerar som konsumenter. Konsumenterna kan således också i allt större utsträckning råka ut för att deras rättigheter i fråga om uppgiftsskydd kränks. Datatillsynsmyndigheterna måste därför också samarbeta effektivt för att stoppa sådana kränkningar. |
| --- | --- |

64.

I och med utvecklingen av e-handeln och konsumenternas ökade användning av elektroniska kommunikationsnät för olika produkter och tjänster kommer allt fler enskildas personuppgifter att behandlas när de agerar som konsumenter. Konsumenterna kan således också i allt större utsträckning råka ut för att deras rättigheter i fråga om uppgiftsskydd kränks. Datatillsynsmyndigheterna måste därför också samarbeta effektivt för att stoppa sådana kränkningar.

| 65. | Till de vanligaste fallen av kränkning av ”rätten till konsumentdataskydd” hör icke begärd kommersiell kommunikation (skräppost), identitetsstöld, illegal profilanalys, olaglig beteendestyrd annonsering och överträdelser i fråga om personuppgifter (överträdelser av säkerheten). |
| --- | --- |

65.

Till de vanligaste fallen av kränkning av ”rätten till konsumentdataskydd” hör icke begärd kommersiell kommunikation (skräppost), identitetsstöld, illegal profilanalys, olaglig beteendestyrd annonsering och överträdelser i fråga om personuppgifter (överträdelser av säkerheten).

| 66. | Med tanke på att antalet gränsöverskridande ärenden förmodligen kommer att öka i informationssamhället uppmanar Europeiska datatillsynsmannen kommissionen att överväga möjliga lagstiftningsåtgärder för att skydda ”rätten till konsumentdataskydd” och för att förstärka det gränsöverskridande samarbetet mellan de behöriga myndigheterna, det vill säga datatillsyns- och konsumentskyddsmyndigheter. |
| --- | --- |

66.

Med tanke på att antalet gränsöverskridande ärenden förmodligen kommer att öka i informationssamhället uppmanar Europeiska datatillsynsmannen kommissionen att överväga möjliga lagstiftningsåtgärder för att skydda ”rätten till konsumentdataskydd” och för att förstärka det gränsöverskridande samarbetet mellan de behöriga myndigheterna, det vill säga datatillsyns- och konsumentskyddsmyndigheter.

| 67. | Samtidigt som också andra möjliga alternativ övervägs bör man i synnerhet noga överväga huruvida datatillsynsmyndigheter ska ges specialanpassad tillgång till CPCS, så att de kan samarbeta med varandra och med andra behöriga myndigheter som redan har tillgång till CPCS. |
| --- | --- |

67.

Samtidigt som också andra möjliga alternativ övervägs bör man i synnerhet noga överväga huruvida datatillsynsmyndigheter ska ges specialanpassad tillgång till CPCS, så att de kan samarbeta med varandra och med andra behöriga myndigheter som redan har tillgång till CPCS.

| 68. | Datatillsynsmyndigheternas åtkomst bör klart begränsas till det som är nödvändigt för att de ska kunna utföra sina arbetsuppgifter inom sina behörighetsområden och i enlighet med identifierade synergieffekter. Det ska naturligtvis också säkerställas att ramen för datatillsynsmyndigheternas medverkan utformas med hänsyn till deras oberoende. |
| --- | --- |

68.

Datatillsynsmyndigheternas åtkomst bör klart begränsas till det som är nödvändigt för att de ska kunna utföra sina arbetsuppgifter inom sina behörighetsområden och i enlighet med identifierade synergieffekter. Det ska naturligtvis också säkerställas att ramen för datatillsynsmyndigheternas medverkan utformas med hänsyn till deras oberoende.

VII.   SAMMANFATTNING

| 69. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att CPCS har en rättslig grund enligt vilken också särskilda säkerhetsåtgärder för uppgiftsskydd föreskrivs. Beträffande eventuella återstående uppgiftsskyddsfrågor vill Europeiska datatillsynsmannen påpeka att de rekommendationer som sammanfattas nedan bör övervägas när den rättsliga ramen för CPCS ses över nästa gång. |
| --- | --- |

69.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att CPCS har en rättslig grund enligt vilken också särskilda säkerhetsåtgärder för uppgiftsskydd föreskrivs. Beträffande eventuella återstående uppgiftsskyddsfrågor vill Europeiska datatillsynsmannen påpeka att de rekommendationer som sammanfattas nedan bör övervägas när den rättsliga ramen för CPCS ses över nästa gång.

| 70. | Under tiden kan ytterligare åtgärder som vidtas på praktisk, teknisk och organisatorisk nivå (vilka rekommenderas i yttrandet beträffande förhandskontroll) vara en tillfällig dellösning för att åtgärda dessa problem. I väntan på ändringar i lagstiftningen kan vissa ändringar också införas via riktlinjerna för verksamheten med CPCS. |
| --- | --- |

70.

Under tiden kan ytterligare åtgärder som vidtas på praktisk, teknisk och organisatorisk nivå (vilka rekommenderas i yttrandet beträffande förhandskontroll) vara en tillfällig dellösning för att åtgärda dessa problem. I väntan på ändringar i lagstiftningen kan vissa ändringar också införas via riktlinjerna för verksamheten med CPCS.

| 71. | När det gäller lagringstiden rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen i) att framställningar om ömsesidigt bistånd avslutas inom speciellt fastställda tidsgränser, ii) att anmälningar, såvida inte en undersökning eller tillsynsåtgärd pågår, dras tillbaka och utplånas inom sex månader efter det att de utsänts (såvida inte en lämpligare lagringstid kan motiveras), och iii) att kommissionen klargör och på nytt prövar syftet med att ha kvar alla uppgifter avseende avslutade ärenden i ytterligare fem år och huruvida detta är proportionerligt. |
| --- | --- |

71.

När det gäller lagringstiden rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen i) att framställningar om ömsesidigt bistånd avslutas inom speciellt fastställda tidsgränser, ii) att anmälningar, såvida inte en undersökning eller tillsynsåtgärd pågår, dras tillbaka och utplånas inom sex månader efter det att de utsänts (såvida inte en lämpligare lagringstid kan motiveras), och iii) att kommissionen klargör och på nytt prövar syftet med att ha kvar alla uppgifter avseende avslutade ärenden i ytterligare fem år och huruvida detta är proportionerligt.

| 72. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar dessutom att kommissionens tillgång till uppgifter i CPCS klargörs genom andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar i synnerhet att kommissionen inte har tillgång till sekretessbelagda meddelanden mellan behöriga myndigheter i medlemsstaterna, såsom framställningar om ömsesidigt bistånd. |
| --- | --- |

72.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar dessutom att kommissionens tillgång till uppgifter i CPCS klargörs genom andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar i synnerhet att kommissionen inte har tillgång till sekretessbelagda meddelanden mellan behöriga myndigheter i medlemsstaterna, såsom framställningar om ömsesidigt bistånd.

| 73. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar också att en bestämmelse avseende behandling av särskilda kategorier av uppgifter i CPCS infördes genom andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet. |
| --- | --- |

73.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar också att en bestämmelse avseende behandling av särskilda kategorier av uppgifter i CPCS infördes genom andra ändringen beträffande konsumentskyddssamarbetet.

| 74. | Som ytterligare punkter rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen gör en ny bedömning av vilka ytterligare tekniska och organisatoriska åtgärder som bör vidtas för att säkerställa att personlig integritet och uppgiftsskydd ”byggs in” i systemarkitekturen för CPCS (”säkerhetsmekanismer”) och att det finns lämpliga kontroller, så att bestämmelserna om uppgiftsskydd efterlevs och att detta styrks (”ansvarsskyldighet”). |
| --- | --- |

74.

Som ytterligare punkter rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen gör en ny bedömning av vilka ytterligare tekniska och organisatoriska åtgärder som bör vidtas för att säkerställa att personlig integritet och uppgiftsskydd ”byggs in” i systemarkitekturen för CPCS (”säkerhetsmekanismer”) och att det finns lämpliga kontroller, så att bestämmelserna om uppgiftsskydd efterlevs och att detta styrks (”ansvarsskyldighet”).

| 75. | Om ett avtal mellan Europeiska unionen och ett tredjeland som gäller i hela EU ska slutas med avseende på konsumentskyddssamarbetet måste dessutom följderna av sådana avtal övervägas noga. Klara regler måste införas för utbytet, och lämpliga säkerhetsåtgärder för uppgiftsskydd måste vidtas. |
| --- | --- |

75.

Om ett avtal mellan Europeiska unionen och ett tredjeland som gäller i hela EU ska slutas med avseende på konsumentskyddssamarbetet måste dessutom följderna av sådana avtal övervägas noga. Klara regler måste införas för utbytet, och lämpliga säkerhetsåtgärder för uppgiftsskydd måste vidtas.

| 76. | Slutligen rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen undersöker de eventuella synergieffekter som skulle uppkomma om datatillsynsmyndigheterna fick möjlighet att ansluta sig till användarna av CPCS för att samarbeta och bidra till att ”rätten till konsumentdataskydd” drivs igenom. |
| --- | --- |

76.

Slutligen rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen undersöker de eventuella synergieffekter som skulle uppkomma om datatillsynsmyndigheterna fick möjlighet att ansluta sig till användarna av CPCS för att samarbeta och bidra till att ”rätten till konsumentdataskydd” drivs igenom.

Utfärdat i Bryssel den 5 maj 2011.

Giovanni BUTTARELLI

Biträdande datatillsynsman

---

(1)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  Kommissionens beslut av den 1 mars 2011 om ändring av beslut 2007/76/EG om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen vad gäller ömsesidigt bistånd (20011/141/EU) (EUT L 59, 4.3.2011, s. 63).

3

(4)  Kommissionens rekommendation av den 1 mars 2011; riktlinjer för tillämpningen av reglerna för uppgiftsskydd i systemet för konsumentskyddssamarbete (CPCS) (2011/136/EU) (EUT L 57, 2.3.2011, s. 44).

4

(5)  Se artikel 6 i förordningen om konsumentskyddssamarbete beträffande ”utbyte av information på begäran”.

5

(6)  Se artikel 8 i förordningen om konsumentskyddssamarbete beträffande ”begäran om tillsynsåtgärder”.

6

(7)  Se artikel 7 i förordningen om konsumentskyddssamarbete beträffande ”utbyte av information utan begäran” (eller, för enkelhetens skull, ”anmälan”).

7

(8)  Se artiklarna 7.2 och 8.6 i förordningen om konsumentskyddssamarbete.

8

(9)  Se även yttrande nr 6/2007 från artikel 29-gruppen (till vilket hänvisas i del II ovan).

9

(10)  Se artikel 10.2 i förordningen om konsumentskyddssamarbete.

10

(11)  Se avsnitt 8 i riktlinjerna, ”Mer vägledning; Varför är lagringstiden för uppgifter fastställd till fem år?” I riktlinjerna för uppgiftsskydd tilläggs också att ”syftet med lagringstiden är att underlätta samarbetet mellan de offentliga myndigheter som handhar tillsynen över de lagar som skyddar konsumenternas intressen när de handlägger överträdelser i EU, bidra till såväl den inre marknadens funktion som kvalitet och konsekvens vid kontroll av efterlevnaden av de lagar som skyddar konsumenternas intressen, övervaka skyddet av konsumenternas ekonomiska intressen samt bidra till att höja tillsynens kvalitet och konsekvens”.

11

(12)  Se avsnitt 7 i yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen om kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet , Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén – ”Ett samlat grepp på skyddet av personuppgifter i Europeiska unionen”- utfärdat den 14 januari 2011 (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2011/11-01-14_Personal_Data_Protection_EN.pdf).

12

(13)  Idem.

13

(14)  Kommissionen bör också överväga att om nödvändigt genomföra åtminstone en partiell uppgiftsskydds- och integritetskonsekvensbedömning med inriktning på lagringstidens syfte och längd och villkoren för denna och eventuellt diskutera andra olösta problem som ännu inte har behandlats ingående.

14

(15)  Se avsnitt 6.3 i det ovan nämnda yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen av den 14 januari 2011.

15

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 23.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 217/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 217/27

---

RÅDETS BESLUT

av den 18 juli 2011

om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter för Tyskland, Ungern och Portugal i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån

2011/C 217/07

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2062/94 av den 18 juli 1994 om upprättande av en europeisk arbetsmiljöbyrå (1), särskilt artikel 8,

med beaktande av de förteckningar över föreslagna kandidaturer som Ungerns regering samt arbetstagarorganisationerna har förelagt rådet,

med beaktande av förteckningen över ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut av den 22 november 2010 (2), den 7 mars 2011 (3) och den 21 mars 2011 (4) utnämnde rådet några ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för perioden från och med den 8 november 2010 till och med den 7 november 2013. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut av den 22 november 2010 (2), den 7 mars 2011 (3) och den 21 mars 2011 (4) utnämnde rådet några ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för perioden från och med den 8 november 2010 till och med den 7 november 2013.

| (2) | Ungerns regering har lagt fram nomineringar till två platser som ska tillsättas för Ungern och arbetstagarorganisationerna har lagt fram nomineringar till ett antal platser som ska tillsättas för Tyskland och Portugal. |
| --- | --- |

(2)

Ungerns regering har lagt fram nomineringar till två platser som ska tillsättas för Ungern och arbetstagarorganisationerna har lagt fram nomineringar till ett antal platser som ska tillsättas för Tyskland och Portugal.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande personer utses härmed till ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för perioden till och med den 7 november 2013:

I.   REGERINGSFÖRETRÄDARE

| Land | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Ungern | János GÁDOR | Éva GRÓNAI |

Land

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Ungern

János GÁDOR

Éva GRÓNAI

II.   FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSTAGARORGANISATIONERNA

| Land | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Tyskland | Marina SCHRÖDER | Thomas VEIT |
| Portugal | Fernando José GOMES | |

Land

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Tyskland

Marina SCHRÖDER

Thomas VEIT

Portugal

Fernando José GOMES

Artikel 2

Rådet kommer att utnämna de ordinarie ledamöter och suppleanter som ännu inte nominerats vid en senare tidpunkt.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 18 juli 2011.

På rådets vägnar

M. DOWGIELEWICZ

Ordförande

---

(1)  EGT L 216, 20.8.1994, s. 1.

1

(2)  EUT C 322, 27.11.2010, s. 3.

2

(3)  EUT C 83, 17.3.2011, s. 2.

3

(4)  EUT C 92, 24.3.2011, s. 8.

4

---

| 23.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 217/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 217/29

---

RÅDETS BESLUT

av den 18 juli 2011

om utnämning av ledamöter och suppleanter i kommittén för Europeiska socialfonden

2011/C 217/08

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 163,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (1), särskilt artikel 104.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 22 februari 2010 utnämnde rådet ledamöterna i kommittén för Europeiska socialfonden (kommittén) för perioden till och med den 31 december 2012 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 22 februari 2010 utnämnde rådet ledamöterna i kommittén för Europeiska socialfonden (kommittén) för perioden till och med den 31 december 2012 (2).

| (2) | Sedan dess har ett antal ledamöter avgått och deras platser har därmed blivit lediga. |
| --- | --- |

(2)

Sedan dess har ett antal ledamöter avgått och deras platser har därmed blivit lediga.

| (3) | I väntan på att Irland och Spanien ska utse en företrädare och/eller en suppleant i en av de kategorier som avses i artikel 104.1 i förordning (EG) nr 1083/2006 bör de företrädare och suppleanter som redan har utsetts utnämnas till kommittén för återstoden av den nuvarande mandatperioden. |
| --- | --- |

(3)

I väntan på att Irland och Spanien ska utse en företrädare och/eller en suppleant i en av de kategorier som avses i artikel 104.1 i förordning (EG) nr 1083/2006 bör de företrädare och suppleanter som redan har utsetts utnämnas till kommittén för återstoden av den nuvarande mandatperioden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De personer som förtecknas i bilagan utnämns härmed till ledamöter respektive suppleanter i kommittén för Europeiska socialfonden till och med den 31 december 2012.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 18 juli 2011.

På rådets vägnar

M. DOWGIELEWICZ

Ordförande

---

(1)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.

1

(2)  EUT C 53, 3.3.2010, s. 2.

2

---

BILAGA

Förteckning över ledamöter och suppleanter

| Medlemsstat | Företrädare för | Ledamot | Namn |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgien | Regeringen | Ledamot | Louis VERVLOET |
| Regeringen | Suppleant | Viviane DE BEULE |
| Arbetsgivare | Ledamot | Michèle CLAUS |
| Arbetsgivare | Suppleant | Werner ABELSHAUSEN |
| Arbetstagare | Ledamot | Hervé DECUYPER |
| Arbetstagare | Suppleant | Vera DOS SANTOS COSTA |
| Bulgarien | Regeringen | Ledamot | Zornitza RUSSINOVA |
| Regeringen | Suppleant | Monika DIMITROVA |
| Arbetsgivare | Ledamot | Boyko NEDYALKOV |
| Arbetsgivare | Suppleant | Dimitar BRANKOV |
| Arbetstagare | Ledamot | Plamen DIMITROV |
| Arbetstagare | Suppleant | Dimitar MANOLOV |
| Tjeckien | Regeringen | Ledamot | Iva ŠOLCOVÁ |
| Regeringen | Suppleant | Michal ZAORÁLEK |
| Arbetsgivare | Ledamot | Soňa VAN DEELENOVÁ |
| Arbetsgivare | Suppleant | Miloslav ŠOLC |
| Arbetstagare | Ledamot | Pavel JANIČKO |
| Arbetstagare | Suppleant | Hana MÁLKOVÁ |
| Danmark | Regeringen | Ledamot | Pernille VON LILLIENSKJOLD |
| Regeringen | Suppleant | Steen FREDERIKSEN |
| Arbetsgivare | Ledamot | Henning GADE |
| Arbetsgivare | Suppleant | Berit TOFT FIHL |
| Arbetstagare | Ledamot | Preben FOLDBERG |
| Arbetstagare | Suppleant | Jens KROGSTRUP |
| Tyskland | Regeringen | Ledamot | Arnold HEMMANN |
| Regeringen | Suppleant | Inken KLASSEN |
| Arbetsgivare | Ledamot | Julia KAUTE |
| Arbetsgivare | Suppleant | Jürgen WUTTKE |
| Arbetstagare | Ledamot | Inge KAUFMANN |
| Arbetstagare | Suppleant | Hermann NEHLS |
| Estland | Regeringen | Ledamot | Margus HAIDAK |
| Regeringen | Suppleant | Merlin TATRIK |
| Arbetsgivare | Ledamot | Kristina TÄHT |
| Arbetsgivare | Suppleant | Eve PÄÄRENDSON |
| Arbetstagare | Ledamot | Kaja TOOMSALU |
| Arbetstagare | Suppleant | Mare VIIES |
| Irland | Regeringen | Ledamot | Vincent LANDERS |
| Regeringen | Suppleant | Tom WHELAN |
| Arbetsgivare | Ledamot | Kara McGANN |
| Arbetsgivare | Suppleant | Heidi LOUGHEED |
| Arbetstagare | Ledamot | Sheila NUNAN |
| Arbetstagare | Suppleant | — |
| Grekland | Regeringen | Ledamot | Christos DIKOS |
| Regeringen | Suppleant | Konstantina MICHOPOYLOY |
| Arbetsgivare | Ledamot | Lambros PAPAIOANNOU |
| Arbetsgivare | Suppleant | Ekaterini DASKALAKI |
| Arbetstagare | Ledamot | Dimitros TSOUKALAS |
| Arbetstagare | Suppleant | Vasilios PAPADOGAMVROS |
| Spanien | Regeringen | Ledamot | Carlos TORTUERO MARTÍN |
| Regeringen | Suppleant | David GARCÍA LÓPEZ |
| Arbetsgivare | Ledamot | — |
| Arbetsgivare | Suppleant | Cristina REGALADO MARTÍN |
| Arbetstagare | Ledamot | Ana MICÓ MAESTRE |
| Arbetstagare | Suppleant | Ana HERMOSO CANOURA |
| Frankrike | Regeringen | Ledamot | Corinne VAILLANT |
| Regeringen | Suppleant | Laurent SENN |
| Arbetsgivare | Ledamot | Christophe CORIOU |
| Arbetsgivare | Suppleant | Natacha MARQUET |
| Arbetstagare | Ledamot | Cécile COTTEREAU |
| Arbetstagare | Suppleant | Alain ALPHON-LAYRE |
| Italien | Regeringen | Ledamot | Paola PADUANO |
| Regeringen | Suppleant | Alessandra TOMAI |
| Arbetsgivare | Ledamot | Claudio GENTILI |
| Arbetsgivare | Suppleant | Silvia CIUFFINI |
| Arbetstagare | Ledamot | Luigi VELTRO |
| Arbetstagare | Suppleant | Giulia TAVERNESE |
| Cypern | Regeringen | Ledamot | Alexandros ALEXANDROU |
| Regeringen | Suppleant | Antzela DROUSSIOTOU |
| Arbetsgivare | Ledamot | Emilios MICHAEL |
| Arbetsgivare | Suppleant | Maria STYLIANOU |
| Arbetstagare | Ledamot | Nicos GREGORIOU |
| Arbetstagare | Suppleant | Andreas MATSAS |
| Lettland | Regeringen | Ledamot | Kristīne ANCĀNES |
| Regeringen | Suppleant | Elīna DRĀZNIECE |
| Arbetsgivare | Ledamot | Inese STEPIŅAS |
| Arbetsgivare | Suppleant | Ilona KIUKUCĀNE |
| Arbetstagare | Ledamot | Linda ROMELE |
| Arbetstagare | Suppleant | Liene LIEKNA |
| Litauen | Regeringen | Ledamot | Ramūnas DILBA |
| Regeringen | Suppleant | Nijolė MACKEVIČIENĖ |
| Arbetsgivare | Ledamot | Vaidotas LEVICKIS |
| Arbetsgivare | Suppleant | Mykolas ALELIŪNAS |
| Arbetstagare | Ledamot | Irena PETRAITIENĖ |
| Arbetstagare | Suppleant | Janina ŠVEDIENĖ |
| Luxemburg | Regeringen | Ledamot | Patrice FURLANI |
| Regeringen | Suppleant | Daniel CODELLO |
| Arbetsgivare | Ledamot | Romain LANNERS |
| Arbetsgivare | Suppleant | François ENGELS |
| Arbetstagare | Ledamot | Carole BIVER |
| Arbetstagare | Suppleant | Nico CLEMENT |
| Ungern | Regeringen | Ledamot | Renáta TÓTH |
| Regeringen | Suppleant | Katalin SZATMÁRI |
| Arbetsgivare | Ledamot | Terézia BOROSNÉ BARTHA |
| Arbetsgivare | Suppleant | László KRIZSÁN |
| Arbetstagare | Ledamot | Erzsébet HANTI |
| Arbetstagare | Suppleant | László KOZÁK |
| Malta | Regeringen | Ledamot | Jeanette BUSUTTIL |
| Regeringen | Suppleant | Loredana D'ARRIGO |
| Arbetsgivare | Ledamot | Paul ABELA |
| Arbetsgivare | Suppleant | Pierre FAVA |
| Arbetstagare | Ledamot | Robert BORG |
| Arbetstagare | Suppleant | William PORTELLI |
| Nederländerna | Regeringen | Ledamot | Alieke KOOPMAN |
| Regeringen | Suppleant | Paula LOEKEMEIJER |
| Arbetsgivare | Ledamot | André VAN DER LEEST |
| Arbetsgivare | Suppleant | C. SCHOENMAKERS |
| Arbetstagare | Ledamot | I.D.C.M. COENEN |
| Arbetstagare | Suppleant | W.J.F. MUIS |
| Österrike | Regeringen | Ledamot | Petra DRAXL |
| Regeringen | Suppleant | Ulrike REBHANDL |
| Arbetsgivare | Ledamot | Anna Katharina HUBER |
| Arbetsgivare | Suppleant | Wolfgang TRITREMMEL |
| Arbetstagare | Ledamot | Franz FRIEHS |
| Arbetstagare | Suppleant | Silvia HOFBAUER |
| Polen | Regeringen | Ledamot | Paweł CHORĄŻY |
| Regeringen | Suppleant | Dorota BORTNOWSKA |
| Arbetsgivare | Ledamot | Norbert PRUSZANOWSKI |
| Arbetsgivare | Suppleant | Marek RADECKI |
| Arbetstagare | Ledamot | Agata BARANOWSKA-GRYCUK |
| Arbetstagare | Suppleant | Grażyna RÓŻANEK |
| Portugal | Regeringen | Ledamot | Rosa Maria SIMÕES DA SILVA |
| Regeringen | Suppleant | Maria DO CARMO ABREU |
| Arbetsgivare | Ledamot | Clara GUERREIRO |
| Arbetsgivare | Suppleant | Adília LISBOA |
| Arbetstagare | Ledamot | António Luís FERREIRA CORREIA |
| Arbetstagare | Suppleant | Tiago M.P. SIMÕES DA CUNHA |
| Rumänien | Regeringen | Ledamot | Liliana-Carmen IONEL |
| Regeringen | Suppleant | Elena Carmen DOBROTA |
| Arbetsgivare | Ledamot | Ovidiu NICOLESCU |
| Arbetsgivare | Suppleant | Dragoș MIHALACHE |
| Arbetstagare | Ledamot | Mariana KNIESNER |
| Arbetstagare | Suppleant | Carmen IONESCU |
| Slovenien | Regeringen | Ledamot | Jasminka DEDIĆ |
| Regeringen | Suppleant | Gorazd JENKO |
| Arbetsgivare | Ledamot | Grit ACKERMANN |
| Arbetsgivare | Suppleant | Janja MEGLIČ |
| Arbetstagare | Ledamot | Staša PERNAT LESJAK |
| Arbetstagare | Suppleant | Andreja POJE |
| Slovakien | Regeringen | Ledamot | Zuzana POLÁČKOVÁ |
| Regeringen | Suppleant | Roderik KLINDA |
| Arbetsgivare | Ledamot | Daniel HRDINA |
| Arbetsgivare | Suppleant | Martin HOSTAK |
| Arbetstagare | Ledamot | Naile PROKEŠOVÁ |
| Arbetstagare | Suppleant | Milan BUŠO |
| Finland | Regeringen | Ledamot | Lippe KOIVUNEVA |
| Regeringen | Suppleant | Sirpa LILJESTRÖM |
| Arbetsgivare | Ledamot | Riitta WÄRN |
| Arbetsgivare | Suppleant | Mikko RÄSÄNEN |
| Arbetstagare | Ledamot | Auli KORHONEN |
| Arbetstagare | Suppleant | Lauri KORKEAOJA |
| Sverige | Regeringen | Ledamot | Ann-Christine GULLESJÖ |
| Regeringen | Suppleant | Håkan FORSBERG |
| Arbetsgivare | Ledamot | Gunnar ANDERZON |
| Arbetsgivare | Suppleant | Farbod REZANIA |
| Arbetstagare | Ledamot | Filis SIGALA |
| Arbetstagare | Suppleant | Charlotta KRAFFT |
| Förenade kungariket | Regeringen | Ledamot | Wendy VIOLENTANO |
| Regeringen | Suppleant | Ian CHAPMAN |
| Arbetsgivare | Ledamot | Martin MORTON |
| Arbetsgivare | Suppleant | Guy BAILEY |
| Arbetstagare | Ledamot | Alan MANNING |
| Arbetstagare | Suppleant | Joe FEARNEHOUGH |

Medlemsstat

Företrädare för

Ledamot

Namn

Belgien

Regeringen

Ledamot

Louis VERVLOET

Regeringen

Suppleant

Viviane DE BEULE

Arbetsgivare

Ledamot

Michèle CLAUS

Arbetsgivare

Suppleant

Werner ABELSHAUSEN

Arbetstagare

Ledamot

Hervé DECUYPER

Arbetstagare

Suppleant

Vera DOS SANTOS COSTA

Bulgarien

Regeringen

Ledamot

Zornitza RUSSINOVA

Regeringen

Suppleant

Monika DIMITROVA

Arbetsgivare

Ledamot

Boyko NEDYALKOV

Arbetsgivare

Suppleant

Dimitar BRANKOV

Arbetstagare

Ledamot

Plamen DIMITROV

Arbetstagare

Suppleant

Dimitar MANOLOV

Tjeckien

Regeringen

Ledamot

Iva ŠOLCOVÁ

Regeringen

Suppleant

Michal ZAORÁLEK

Arbetsgivare

Ledamot

Soňa VAN DEELENOVÁ

Arbetsgivare

Suppleant

Miloslav ŠOLC

Arbetstagare

Ledamot

Pavel JANIČKO

Arbetstagare

Suppleant

Hana MÁLKOVÁ

Danmark

Regeringen

Ledamot

Pernille VON LILLIENSKJOLD

Regeringen

Suppleant

Steen FREDERIKSEN

Arbetsgivare

Ledamot

Henning GADE

Arbetsgivare

Suppleant

Berit TOFT FIHL

Arbetstagare

Ledamot

Preben FOLDBERG

Arbetstagare

Suppleant

Jens KROGSTRUP

Tyskland

Regeringen

Ledamot

Arnold HEMMANN

Regeringen

Suppleant

Inken KLASSEN

Arbetsgivare

Ledamot

Julia KAUTE

Arbetsgivare

Suppleant

Jürgen WUTTKE

Arbetstagare

Ledamot

Inge KAUFMANN

Arbetstagare

Suppleant

Hermann NEHLS

Estland

Regeringen

Ledamot

Margus HAIDAK

Regeringen

Suppleant

Merlin TATRIK

Arbetsgivare

Ledamot

Kristina TÄHT

Arbetsgivare

Suppleant

Eve PÄÄRENDSON

Arbetstagare

Ledamot

Kaja TOOMSALU

Arbetstagare

Suppleant

Mare VIIES

Irland

Regeringen

Ledamot

Vincent LANDERS

Regeringen

Suppleant

Tom WHELAN

Arbetsgivare

Ledamot

Kara McGANN

Arbetsgivare

Suppleant

Heidi LOUGHEED

Arbetstagare

Ledamot

Sheila NUNAN

Arbetstagare

Suppleant

—

Grekland

Regeringen

Ledamot

Christos DIKOS

Regeringen

Suppleant

Konstantina MICHOPOYLOY

Arbetsgivare

Ledamot

Lambros PAPAIOANNOU

Arbetsgivare

Suppleant

Ekaterini DASKALAKI

Arbetstagare

Ledamot

Dimitros TSOUKALAS

Arbetstagare

Suppleant

Vasilios PAPADOGAMVROS

Spanien

Regeringen

Ledamot

Carlos TORTUERO MARTÍN

Regeringen

Suppleant

David GARCÍA LÓPEZ

Arbetsgivare

Ledamot

—

Arbetsgivare

Suppleant

Cristina REGALADO MARTÍN

Arbetstagare

Ledamot

Ana MICÓ MAESTRE

Arbetstagare

Suppleant

Ana HERMOSO CANOURA

Frankrike

Regeringen

Ledamot

Corinne VAILLANT

Regeringen

Suppleant

Laurent SENN

Arbetsgivare

Ledamot

Christophe CORIOU

Arbetsgivare

Suppleant

Natacha MARQUET

Arbetstagare

Ledamot

Cécile COTTEREAU

Arbetstagare

Suppleant

Alain ALPHON-LAYRE

Italien

Regeringen

Ledamot

Paola PADUANO

Regeringen

Suppleant

Alessandra TOMAI

Arbetsgivare

Ledamot

Claudio GENTILI

Arbetsgivare

Suppleant

Silvia CIUFFINI

Arbetstagare

Ledamot

Luigi VELTRO

Arbetstagare

Suppleant

Giulia TAVERNESE

Cypern

Regeringen

Ledamot

Alexandros ALEXANDROU

Regeringen

Suppleant

Antzela DROUSSIOTOU

Arbetsgivare

Ledamot

Emilios MICHAEL

Arbetsgivare

Suppleant

Maria STYLIANOU

Arbetstagare

Ledamot

Nicos GREGORIOU

Arbetstagare

Suppleant

Andreas MATSAS

Lettland

Regeringen

Ledamot

Kristīne ANCĀNES

Regeringen

Suppleant

Elīna DRĀZNIECE

Arbetsgivare

Ledamot

Inese STEPIŅAS

Arbetsgivare

Suppleant

Ilona KIUKUCĀNE

Arbetstagare

Ledamot

Linda ROMELE

Arbetstagare

Suppleant

Liene LIEKNA

Litauen

Regeringen

Ledamot

Ramūnas DILBA

Regeringen

Suppleant

Nijolė MACKEVIČIENĖ

Arbetsgivare

Ledamot

Vaidotas LEVICKIS

Arbetsgivare

Suppleant

Mykolas ALELIŪNAS

Arbetstagare

Ledamot

Irena PETRAITIENĖ

Arbetstagare

Suppleant

Janina ŠVEDIENĖ

Luxemburg

Regeringen

Ledamot

Patrice FURLANI

Regeringen

Suppleant

Daniel CODELLO

Arbetsgivare

Ledamot

Romain LANNERS

Arbetsgivare

Suppleant

François ENGELS

Arbetstagare

Ledamot

Carole BIVER

Arbetstagare

Suppleant

Nico CLEMENT

Ungern

Regeringen

Ledamot

Renáta TÓTH

Regeringen

Suppleant

Katalin SZATMÁRI

Arbetsgivare

Ledamot

Terézia BOROSNÉ BARTHA

Arbetsgivare

Suppleant

László KRIZSÁN

Arbetstagare

Ledamot

Erzsébet HANTI

Arbetstagare

Suppleant

László KOZÁK

Malta

Regeringen

Ledamot

Jeanette BUSUTTIL

Regeringen

Suppleant

Loredana D'ARRIGO

Arbetsgivare

Ledamot

Paul ABELA

Arbetsgivare

Suppleant

Pierre FAVA

Arbetstagare

Ledamot

Robert BORG

Arbetstagare

Suppleant

William PORTELLI

Nederländerna

Regeringen

Ledamot

Alieke KOOPMAN

Regeringen

Suppleant

Paula LOEKEMEIJER

Arbetsgivare

Ledamot

André VAN DER LEEST

Arbetsgivare

Suppleant

C. SCHOENMAKERS

Arbetstagare

Ledamot

I.D.C.M. COENEN

Arbetstagare

Suppleant

W.J.F. MUIS

Österrike

Regeringen

Ledamot

Petra DRAXL

Regeringen

Suppleant

Ulrike REBHANDL

Arbetsgivare

Ledamot

Anna Katharina HUBER

Arbetsgivare

Suppleant

Wolfgang TRITREMMEL

Arbetstagare

Ledamot

Franz FRIEHS

Arbetstagare

Suppleant

Silvia HOFBAUER

Polen

Regeringen

Ledamot

Paweł CHORĄŻY

Regeringen

Suppleant

Dorota BORTNOWSKA

Arbetsgivare

Ledamot

Norbert PRUSZANOWSKI

Arbetsgivare

Suppleant

Marek RADECKI

Arbetstagare

Ledamot

Agata BARANOWSKA-GRYCUK

Arbetstagare

Suppleant

Grażyna RÓŻANEK

Portugal

Regeringen

Ledamot

Rosa Maria SIMÕES DA SILVA

Regeringen

Suppleant

Maria DO CARMO ABREU

Arbetsgivare

Ledamot

Clara GUERREIRO

Arbetsgivare

Suppleant

Adília LISBOA

Arbetstagare

Ledamot

António Luís FERREIRA CORREIA

Arbetstagare

Suppleant

Tiago M.P. SIMÕES DA CUNHA

Rumänien

Regeringen

Ledamot

Liliana-Carmen IONEL

Regeringen

Suppleant

Elena Carmen DOBROTA

Arbetsgivare

Ledamot

Ovidiu NICOLESCU

Arbetsgivare

Suppleant

Dragoș MIHALACHE

Arbetstagare

Ledamot

Mariana KNIESNER

Arbetstagare

Suppleant

Carmen IONESCU

Slovenien

Regeringen

Ledamot

Jasminka DEDIĆ

Regeringen

Suppleant

Gorazd JENKO

Arbetsgivare

Ledamot

Grit ACKERMANN

Arbetsgivare

Suppleant

Janja MEGLIČ

Arbetstagare

Ledamot

Staša PERNAT LESJAK

Arbetstagare

Suppleant

Andreja POJE

Slovakien

Regeringen

Ledamot

Zuzana POLÁČKOVÁ

Regeringen

Suppleant

Roderik KLINDA

Arbetsgivare

Ledamot

Daniel HRDINA

Arbetsgivare

Suppleant

Martin HOSTAK

Arbetstagare

Ledamot

Naile PROKEŠOVÁ

Arbetstagare

Suppleant

Milan BUŠO

Finland

Regeringen

Ledamot

Lippe KOIVUNEVA

Regeringen

Suppleant

Sirpa LILJESTRÖM

Arbetsgivare

Ledamot

Riitta WÄRN

Arbetsgivare

Suppleant

Mikko RÄSÄNEN

Arbetstagare

Ledamot

Auli KORHONEN

Arbetstagare

Suppleant

Lauri KORKEAOJA

Sverige

Regeringen

Ledamot

Ann-Christine GULLESJÖ

Regeringen

Suppleant

Håkan FORSBERG

Arbetsgivare

Ledamot

Gunnar ANDERZON

Arbetsgivare

Suppleant

Farbod REZANIA

Arbetstagare

Ledamot

Filis SIGALA

Arbetstagare

Suppleant

Charlotta KRAFFT

Förenade kungariket

Regeringen

Ledamot

Wendy VIOLENTANO

Regeringen

Suppleant

Ian CHAPMAN

Arbetsgivare

Ledamot

Martin MORTON

Arbetsgivare

Suppleant

Guy BAILEY

Arbetstagare

Ledamot

Alan MANNING

Arbetstagare

Suppleant

Joe FEARNEHOUGH

---

Europeiska kommissionen

| 23.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 217/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 217/34

---

Eurons växelkurs (1)

22 juli 2011

2011/C 217/09

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4391 |
| JPY | japansk yen | 112,83 |
| DKK | dansk krona | 7,4536 |
| GBP | pund sterling | 0,88270 |
| SEK | svensk krona | 9,0787 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1789 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,7675 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,408 |
| HUF | ungersk forint | 266,65 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7093 |
| PLN | polsk zloty | 3,9815 |
| RON | rumänsk leu | 4,2305 |
| TRY | turkisk lira | 2,4180 |
| AUD | australisk dollar | 1,3234 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3658 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,2132 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6625 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7386 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 513,63 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,7345 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,2777 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4620 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 271,33 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,2756 |
| PHP | filippinsk peso | 60,920 |
| RUB | rysk rubel | 39,8970 |
| THB | thailändsk baht | 42,900 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2357 |
| MXN | mexikansk peso | 16,7058 |
| INR | indisk rupie | 63,8240 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4391

JPY

japansk yen

112,83

DKK

dansk krona

7,4536

GBP

pund sterling

0,88270

SEK

svensk krona

9,0787

CHF

schweizisk franc

1,1789

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,7675

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,408

HUF

ungersk forint

266,65

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7093

PLN

polsk zloty

3,9815

RON

rumänsk leu

4,2305

TRY

turkisk lira

2,4180

AUD

australisk dollar

1,3234

CAD

kanadensisk dollar

1,3658

HKD

Hongkongdollar

11,2132

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6625

SGD

singaporiansk dollar

1,7386

KRW

sydkoreansk won

1 513,63

ZAR

sydafrikansk rand

9,7345

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,2777

HRK

kroatisk kuna

7,4620

IDR

indonesisk rupiah

12 271,33

MYR

malaysisk ringgit

4,2756

PHP

filippinsk peso

60,920

RUB

rysk rubel

39,8970

THB

thailändsk baht

42,900

BRL

brasiliansk real

2,2357

MXN

mexikansk peso

16,7058

INR

indisk rupie

63,8240

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 23.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 217/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 217/35

---

Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av spakmekanismer med ursprung i Kina

2011/C 217/10

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (1) för de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av spakmekanismer med ursprung i Kina (nedan även kallat det berörda landet) mottog kommissionen en begäran om översyn enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (2) (nedan kallad grundförordningen).

1.   Begäran om översyn

Begäran ingavs den 26 april 2011 av följande unionstillverkare (nedan kallade sökandena): Interkov spol.s.r.o, IML Industria Meccanica Lombardia S.r.l. och Niko Metallurgical company d.d. Zelezniki, som svarar för en betydande del, i detta fall över 50 %, av unionens totala tillverkning av spakmekanismer.

2.   Produkt

Den produkt som är föremål för undersökningen är spakmekanismer för förvaring av ark och andra dokument i samlingspärmar och brevordnare, med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 8305 10 00 (Taric-nummer 8305100050).

3.   Gällande åtgärder

De åtgärder som för närvarande är i kraft är en slutgiltig antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 1136/2006 (3).

4.   Grund för översynen

Begäran baseras på att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till att dumpningen fortsätter och att skadan för unionsindustrin återkommer.

Sökandena har med tillämpning av bestämmelserna i artikel 2.7 i grundförordningen fastställt normalvärdet för de exporterande tillverkarna från Kina på grundval av de priser som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för den likadana produkten. Påståendet om att dumpningen troligen kommer att fortsätta grundas på en jämförelse mellan detta normalvärde, enligt vad som anges ovan, och exportpriserna för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen.

Av jämförelsen framgår det att den beräknade dumpningsmarginalen är betydande.

Sökandena har lagt fram bevisning för att den berörda produkten från Kina fortsätter att importeras i betydande mängder, både i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel.

Sökandena gör också gällande att det är sannolikt att den skadevållande dumpningen återkommer. Sökandena lägger i detta avseende fram bevisning för att den nuvarande importnivån för den berörda produkten sannolikt kommer att öka om åtgärderna upphör att gälla, eftersom det finns outnyttjad produktionskapacitet i det berörda landet.

Sökandena hävdar vidare att unionsindustrin befinner sig i ett sådan situation att en ytterligare kraftig ökning av importen till dumpade priser från det berörda landet sannolikt skulle resultera i att skadan för unionsindustrin återkommer om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

5.   Förfarande

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inleder därför en översyn enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

5.1   
  Förfarande för fastställande av sannolikheten för dumpning och skada

Undersökningen kommer att fastställa om det är sannolikt att dumpningen fortsätter och skadan återkommer om åtgärderna upphör att gälla.

a)   Stickprovsförfarande

Eftersom ett stort antal parter förefaller vara berörda av förfarandet kan kommissionen komma att besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

i)   Stickprovsförfarande avseende exportörer/tillverkare i Kina

För att kommissionen ska kunna avgöra om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombeds alla exportörer/tillverkare, eller företrädare som agerar på deras vägnar, att inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b i och på det sätt som anges i punkt 7 ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna följande uppgifter om sitt eller sina företag:

| — | Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, faxnummer och kontaktperson. |
| --- | --- |

—

Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, faxnummer och kontaktperson.

| — | Försäljning av den berörda produkten på export till unionen under perioden 1 juli 2010–30 juni 2011: omsättning (i lokal valuta) och volym (i antal enheter) för var och en av de 27 medlemsstaterna (4) separat och totalt. |
| --- | --- |

—

Försäljning av den berörda produkten på export till unionen under perioden 1 juli 2010–30 juni 2011: omsättning (i lokal valuta) och volym (i antal enheter) för var och en av de 27 medlemsstaterna (4) separat och totalt.

| — | Försäljning av den berörda produkten på hemmamarknaden under perioden 1 juli 2010–30 juni 2011: omsättning (i lokal valuta) och volym (i antal enheter). |
| --- | --- |

—

Försäljning av den berörda produkten på hemmamarknaden under perioden 1 juli 2010–30 juni 2011: omsättning (i lokal valuta) och volym (i antal enheter).

| — | Försäljning av den berörda produkten till andra tredjeländer under perioden 1 juli 2010–30 juni 2011: omsättning (i lokal valuta) och volym (i antal enheter). |
| --- | --- |

—

Försäljning av den berörda produkten till andra tredjeländer under perioden 1 juli 2010–30 juni 2011: omsättning (i lokal valuta) och volym (i antal enheter).

| — | Noggrann beskrivning av företagets verksamhet på världsmarknaden när det gäller den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Noggrann beskrivning av företagets verksamhet på världsmarknaden när det gäller den berörda produkten.

| — | Namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag (5) som är inbegripna i tillverkning och/eller försäljning (på exportmarknaden och/eller hemmamarknaden) av den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag (5) som är inbegripna i tillverkning och/eller försäljning (på exportmarknaden och/eller hemmamarknaden) av den berörda produkten.

| — | Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet. |
| --- | --- |

—

Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

Genom att lämna ovanstående uppgifter samtycker företaget till att ingå i urvalet. Om företaget väljs ut för att ingå i urvalet, innebär det att företaget måste besvara ett frågeformulär och godta att svaren kontrolleras på plats. Om företaget uppger att det inte samtycker till att ingå i urvalet, anses det inte ha samarbetat i undersökningen. Följderna av att inte samarbeta framgår av punkt 8.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för att göra ett urval bland exportörerna/tillverkarna, kommer den också att kontakta de kinesiska myndigheterna samt alla kända intresseorganisationer för exportörer/tillverkare.

ii)   Stickprovsförfarande avseende importörer

För att kommissionen ska kunna avgöra om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombeds alla importörer, eller företrädare som agerar på deras vägnar, att inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b i och på det sätt som anges i punkt 7 ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna följande uppgifter om sitt eller sina företag:

| — | Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, faxnummer och kontaktperson. |
| --- | --- |

—

Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, faxnummer och kontaktperson.

| — | Noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller den berörda produkten.

| — | Import till och återförsäljning på unionsmarknaden under perioden 1 juli 2010–30 juni 2011 av den berörda importerade produkten med ursprung i Kina: volym (i antal enheter) och värde (i euro). |
| --- | --- |

—

Import till och återförsäljning på unionsmarknaden under perioden 1 juli 2010–30 juni 2011 av den berörda importerade produkten med ursprung i Kina: volym (i antal enheter) och värde (i euro).

| — | Namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag (6) som är inbegripna i tillverkning och/eller försäljning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag (6) som är inbegripna i tillverkning och/eller försäljning av den berörda produkten.

| — | Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet. |
| --- | --- |

—

Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

Genom att lämna ovanstående uppgifter samtycker företaget till att ingå i urvalet. Om företaget väljs ut för att ingå i urvalet, innebär det att företaget måste besvara ett frågeformulär och godta att svaren kontrolleras på plats. Om företaget uppger att det inte samtycker till att ingå i urvalet, anses det inte ha samarbetat i undersökningen. Följderna av att inte samarbeta framgår av punkt 8.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för att göra ett urval bland importörerna kommer den också att kontakta alla kända intresseorganisationer för importörer.

iii)   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Kommissionen har gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Närmare uppgifter återfinns i de handlingar som berörda parter kan begära att få se. Berörda parter uppmanas härmed att ta del av handlingarna (genom att kontakta kommissionen via kontaktuppgifterna som lämnas i punkt 7 nedan) och att lämna synpunkter på detta urvals lämplighet inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Kommissionen kommer att underrätta alla kända unionstillverkare och intresseorganisationer för unionstillverkare om vilka företag som slutligen valts ut att ingå i urvalet.

iv)   Slutligt urval för stickprovsförfarandena

Alla berörda parter som önskar lämna uppgifter som kan vara av betydelse för urvalet för respektive stickprovsförfarande måste göra detta inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b ii.

Kommissionen avser att göra det slutliga urvalet efter samråd med de berörda parter som har förklarat sig villiga att ingå i urvalet.

De företag som ingår i ett urval måste besvara ett frågeformulär inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b iii och måste samarbeta med kommissionen i undersökningen.

Om företagen inte samarbetar i tillräcklig utsträckning får kommissionen, i enlighet med artiklarna 17.4 och 18 i grundförordningen, träffa sina avgöranden på grundval av tillgängliga uppgifter. Ett avgörande som träffas på grundval av tillgängliga uppgifter kan, såsom framgår av punkt 8, vara mindre fördelaktigt för den berörda parten.

b)   Frågeformulär

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till de unionstillverkare som ingår i urvalet och till alla kända intresseorganisationer för unionstillverkare, till de exportörer/tillverkare i Kina som ingår i urvalet och till alla kända intresseorganisationer för exportörer/ tillverkare, till de importörer som ingår i urvalet och till alla kända intresseorganisationer för importörer samt till myndigheterna i det berörda landet.

c)   Insamling av uppgifter samt utfrågningar

Alla berörda parter uppmanas härmed att lämna synpunkter och uppgifter utöver svaren på frågeformuläret samt att lägga fram bevisning till stöd för dessa. Uppgifterna och bevisningen måste ha inkommit till kommissionen inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a ii.

Kommissionen kan dessutom komma att höra berörda parter, om de lämnar en begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem. Denna begäran måste lämnas inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a iii.

d)   Grund för fastställande av normalvärdet

I den förra undersökningen användes de priser som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för fastställande av normalvärdet för Kina. Kommissionen har för avsikt att kontakta tillverkare i andra tredjeländer med marknadsekonomi såsom Indien, Iran och Thailand för fastställande av normalvärdet för Kina. Om dessa tillverkare inte samarbetar har kommissionen för avsikt att återigen använda de priser som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för detta syfte. Berörda parter uppmanas att inom den särskilda tidsfrist som anges i punkt 6 c lämna synpunkter på lämpligheten av att använda denna grund för fastställande av normalvärdet.

5.2   
  Förfarande för bedömning av unionens intresse

Om det skulle visa sig att det är sannolikt att dumpningen och skadan fortsätter, kommer det i enlighet med artikel 21 i grundförordningen att fattas beslut om huruvida det ligger i unionens intresse att bibehålla antidumpningsåtgärderna. Av denna anledning kan kommissionen komma att sända frågeformulär till den kända unionsindustrin, importörer och deras intresseorganisationer samt representativa användare och representativa konsumentorganisationer. Dessa parter, även dem som kommissionen inte känner till, får ge sig till känna och lämna uppgifter till kommissionen inom de allmänna tidsfrister som anges i punkt 6 a ii, under förutsättning att de visar att det finns ett objektivt samband mellan deras verksamhet och den berörda produkten. De parter som handlat i enlighet med föregående mening får inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a iii begära att bli hörda och ska härvid ange de särskilda skäl som finns att höra dem. Det bör noteras att de uppgifter som lämnas i enlighet med artikel 21 i grundförordningen endast kommer att beaktas om de åtföljs av styrkande handlingar när de lämnas in.

6.   Tidsfrister

a)   Allmänna tidsfrister

i)   För att begära frågeformulär

Alla berörda parter som inte samarbetade i den undersökning som ledde till de åtgärder som är föremål för denna översyn bör snarast möjligt, dock senast 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, begära ett frågeformulär eller ansökningsformulär.

ii)   För att ge sig till känna, lämna in svar på frågeformuläret och lämna andra uppgifter

För att de berörda parternas uppgifter ska kunna beaktas vid undersökningen måste parterna, om inget annat anges, ge sig till känna genom att kontakta kommissionen, lämna sina synpunkter, lämna in besvarade frågeformulär och lämna eventuella andra uppgifter inom 37 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det bör noteras att de flesta av de förfaranderelaterade rättigheter som anges i grundförordningen endast är tillämpliga om parterna ger sig till känna inom denna tidsfrist.

Företag som ingår i ett urval måste lämna in besvarade frågeformulär inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b iii.

iii)   Utfrågningar

Alla berörda parter kan också inom samma tidsfrist på 37 dagar begära att bli hörda av kommissionen.

b)   Särskild tidsfrist för stickprovsförfarandena

| i) | Kommissionen avser att inom 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska åunionens officiella tidning samråda med de berörda parter som förklarat sig villiga att ingå i det slutliga urvalet. De uppgifter som avses i punkt 5.1 a i och ii bör därför ha inkommit till kommissionen inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

i)

Kommissionen avser att inom 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska åunionens officiella tidning samråda med de berörda parter som förklarat sig villiga att ingå i det slutliga urvalet. De uppgifter som avses i punkt 5.1 a i och ii bör därför ha inkommit till kommissionen inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| ii) | Alla andra uppgifter av betydelse för urvalet enligt punkt 5.1 a iv måste vara kommissionen till handa inom 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

ii)

Alla andra uppgifter av betydelse för urvalet enligt punkt 5.1 a iv måste vara kommissionen till handa inom 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| iii) | De besvarade frågeformulären från de parter som ingår i urvalet måste, om inget annat anges, vara kommissionen till handa inom 37 dagar efter det att parterna har underrättats om att de ingår i urvalet. |
| --- | --- |

iii)

De besvarade frågeformulären från de parter som ingår i urvalet måste, om inget annat anges, vara kommissionen till handa inom 37 dagar efter det att parterna har underrättats om att de ingår i urvalet.

c)   Särskild tidsfrist rörande grunden för fastställande av normalvärdet

Parter i undersökningen som så önskar kan lämna synpunkter på lämpligheten i att välja Indien, Iran eller Thailand eller något annat land med marknadsekonomi för fastställandet av normalvärdet för Kina, eller, om dessa tredjeländer inte samarbetar, i att som ett alternativ använda de priser som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för att fastställa normalvärdet för Kina. Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen inom 10 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

7.   Förfarande för att lämna in skriftliga inlagor och ifyllda frågeformulär samt korrespondens

Alla skriftliga inlagor, inbegripet sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, ifyllda frågeformulär och korrespondens som de berörda parterna tillhandahåller och för vilka de begär konfidentiell behandling ska märkas Limited
   (7).

Berörda parter som lämnar uppgifter märkta Limited ska även lämna en icke-konfidentiell sammanfattning av dessa uppgifter i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen, vilken ska märkas For inspection by interested parties. Denna sammanfattning ska vara tillräckligt detaljerad för att det ska vara möjligt att bilda sig en rimlig uppfattning om det väsentliga innehållet i de konfidentiella uppgifterna. Om en berörd part som lämnar konfidentiella uppgifter inte lämnar en icke-konfidentiell sammanfattning av dessa i begärt format och av begärd kvalitet, kan de konfidentiella uppgifterna komma att lämnas utan beaktande.

För denna undersökning kommer kommissionen att använda ett elektroniskt dokumenthanteringssystem. Alla inlagor och framställningar från berörda parter måste inges i elektroniskt format (icke-konfidentiella inlagor per e-post och konfidentiella på cd-r/dvd) och innehålla eller vara märkta med den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och faxnummer. Fullmakter och undertecknade intyganden som åtföljer besvarade frågeformulär eller uppdateringar av sådana ska dock lämnas i pappersform, dvs. per post eller personligen, till adressen nedan. I enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen ska en berörd part som inte kan tillhandahålla inlagor och framställningar i elektroniskt format omedelbart meddela kommissionen detta. Mer information rörande korrespondens med kommissionen finns på relevanta webbsidor på GD Handels webbplats på följande adress: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence/

Kommissionen kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat H |
| Kontor: N105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22963307 |
| E-post: trade-lever-arch-dumping@ec.europa.eu; trade-lever-arch-injury@ec.europa.eu |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat H

Kontor: N105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22963307

E-post: trade-lever-arch-dumping@ec.europa.eu; trade-lever-arch-injury@ec.europa.eu

8.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom tidsfristerna eller i betydande mån hindrar undersökningen, får enligt artikel 18 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det framkommer att en berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter, ska dessa enligt artikel 18 i grundförordningen lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas. Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och tillgängliga uppgifter därför används, kan resultatet bli mindre fördelaktigt för den berörda parten än om denna hade samarbetat.

9.   Tidsplan för undersökningen

Undersökningen kommer i enlighet med artikel 11.5 i grundförordningen att slutföras inom 15 månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

10.   Möjlighet att begära en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen

Eftersom denna översyn vid giltighetstidens utgång inleds i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen kommer den inte att leda till en ändring av nivån på de gällande åtgärderna, utan till ett bibehållande eller upphävande av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.6 i grundförordningen.

Om någon part i förfarandet anser att det är befogat med en översyn av nivån på åtgärderna i syfte att möjliggöra en ändring av denna (dvs. en höjning eller en sänkning), kan denna part begära en översyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen.

Parter som vill begära en sådan översyn, som i så fall utförs oberoende av den översyn vid giltighetstidens utgång som avses i detta tillkännagivande, kan ta kontakt med kommissionen på ovanstående adress.

11.   Behandling av personuppgifter

Alla personuppgifter som samlas in under undersökningens gång kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (8).

12.   Förhörsombud

Om de berörda parterna anser sig ha svårigheter vid utövandet av sina rättigheter att försvara sig, kan de begära att förhörsombudet (Hearing Officer) vid generaldirektoratet för handel (GD Handel) ingriper. Förhörsombudet agerar mellanhand i kontakterna mellan de berörda parterna och kommissionen och fungerar vid behov som medlare i förfarandefrågor som påverkar skyddet av parternas rättigheter, särskilt när det gäller tillgång till handlingarna i ärendet, sekretess, förlängning av tidsfristerna och behandling av skriftliga eller muntliga synpunkter. För närmare information och kontaktuppgifter, se förhörsombudets webbsidor på GD Handels webbplats (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EUT C 5, 8.1.2011, s. 11.

(2)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

(3)  EUT L 205, 27.7.2006, s. 1.

(4)  Europeiska unionens 27 medlemsstater är Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Cypern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Ungern, Malta, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Slovakien, Finland, Sverige och Förenade kungariket.

(5)  För vägledning beträffande innebörden av närstående företag, se artikel 143 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

(6)  Se fotnot 5.

(7)  Detta är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51) och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet). Det är även skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

(8)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---