# Jurnalul Oficial C 236E/2011

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.CE2011.236.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 236E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5412 august 2011 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.CE2011.236.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 236E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5412 august 2011

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2010-2011Ședințele dintre 15 și 17 și 23 iunie 2010Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 257 E, 24.9.2010.
  Textele adoptate la data de 16 iunie 2010 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2008 au fost publicate în JO L 252, 25.9.2010, p. 24.
  TEXTE ADOPTATE |
| | Marți, 15 iunie 2010 |
| 2011/C 236E/01 | Transparența politicii regionale și finanțarea acesteiaRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la transparența politicii regionale și finanțarea acesteia (2009/2232(INI)) | 1 |
| 2011/C 236E/02 | Mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2011Rezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2011 (2010/2002(BUD)) | 6 |
| 2011/C 236E/03 | Piețele pentru instrumentele financiare derivate: acțiuni strategice viitoareRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la piețele instrumentelor derivate: acțiuni strategice viitoare (2010/2008(INI)) | 17 |
| 2011/C 236E/04 | Internetul obiectelorRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la internetul obiectelor (2009/2224(INI)) | 24 |
| 2011/C 236E/05 | Guvernarea internetului: etapele următoareRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la Guvernarea internetului: etapele următoare (2009/2229(INI)) | 33 |
| 2011/C 236E/06 | Politica comunitară în materie de inovare într-o lume în schimbareRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la revizuirea politicii comunitare în materie de inovare într-o lume în schimbare (2009/2227(INI)) | 41 |
| 2011/C 236E/07 | Progresele realizate în vederea atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului: revizuire intermediară în vederea pregătirii pentru reuniunea la nivel înalt a ONU din septembrie 2010Rezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la progresele realizate în vederea atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului: revizuire intermediară în vederea pregătirii pentru reuniunea la nivel înalt a ONU din septembrie 2010 (2010/2037(INI)) | 48 |
| | Miercuri, 16 iunie 2010 |
| 2011/C 236E/08 | UE 2020Rezoluția Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la UE 2020 | 57 |
| 2011/C 236E/09 | Guvernanța economicăRezoluția Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la guvernanța economică | 65 |
| | Joi, 17 iunie 2010 |
| 2011/C 236E/10 | Politicile UE în favoarea apărătorilor drepturilor omuluiRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la politicile UE în favoarea apărătorilor drepturilor omului (2009/2199(INI)) | 69 |
| 2011/C 236E/11 | Calitatea datelor statistice în Uniune și competențele sporite ale Comisiei (Eurostat) în materie de auditRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la calitatea datelor statistice în Uniune și competențe sporite în materie de audit ale Comisiei (Eurostat) | 76 |
| 2011/C 236E/12 | Aspecte de gen ale crizei economice și financiareRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la aspectele de gen ale recesiunii economice și crizei financiare (2009/2204(INI)) | 79 |
| 2011/C 236E/13 | Evaluarea rezultatelor foii de parcurs privind egalitatea dintre femei și bărbați (2006-2010) și recomandările pentru viitorRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la evaluarea rezultatelor foii de parcurs privind egalitatea dintre femei și bărbați (2006-2010) și recomandările pentru viitor (2009/2242(INI)) | 87 |
| 2011/C 236E/14 | Sportul, în special agenții de jucătoriRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la agenții de jucători în sport | 99 |
| 2011/C 236E/15 | Concluziile summitului UE-RusiaRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la concluziile summitului UE-Rusia (31 mai - 1 iunie 2010) | 101 |
| 2011/C 236E/16 | Operațiunea militară a Israelului împotriva flotilei umanitare și blocada asupra GazeiRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la operațiunea militară israeliană împotriva flotilei cu ajutoare umanitare și la blocada din Gaza | 105 |
| 2011/C 236E/17 | Comerțul cu bunuri utilizate ca echipamente de torturăRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante | 107 |
| 2011/C 236E/18 | Situația din Peninsula CoreeanăRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la situația din Peninsula Coreeană | 111 |
| 2011/C 236E/19 | Bosnia și HerțegovinaRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la situația din Bosnia și Herțegovina | 113 |
| 2011/C 236E/20 | Acordul aerian UE-SUARezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la Acordul UE-SUA privind transportul aerian | 121 |
| 2011/C 236E/21 | Punerea în aplicare a directivelor din primul pachet feroviarRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la punerea în aplicare a directivelor privind primul pachet feroviar (2001/12/CE, 2001/13/CE și 2001/14/CE) | 125 |
| 2011/C 236E/22 | Inundațiile care au avut loc în țări din Europa Centrală, în special în Polonia, Republica Cehă, Slovacia, Ungaria și România, și în FranțaRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la inundațiile care au avut loc în țări din Europa Centrală, în special în Polonia, Republica Cehă, Slovacia, Ungaria și România, și în Franța | 128 |
| 2011/C 236E/23 | Formarea judiciarăRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 privind formarea judiciară - Programul de la Stockholm | 130 |
| 2011/C 236E/24 | Un nou impuls pentru strategia de dezvoltare durabilă a acvaculturii europeneRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la un nou impuls pentru strategia de dezvoltare durabilă a acvaculturii europene (2009/2107(INI)) | 132 |
| 2011/C 236E/25 | Republica Democrată Congo: cazul lui Floribert Chebeya BahizireRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la Republica Democrată Congo: cazul lui Floribert Chebeya Bahizire | 142 |
| 2011/C 236E/26 | NepalRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la situația din Nepal | 145 |
| 2011/C 236E/27 | Execuții în LibiaRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la execuțiile din Libia | 148 |
| | Miercuri, 23 iunie 2010 |
| 2011/C 236E/28 | Sistem european de alertă rapidă împotriva pedofililor și a delincvenților sexualiDeclarația Parlamentului European din 23 iunie 2010 privind crearea unui sistem european de alertă rapidă (SEAR) împotriva pedofililor și a delincvenților sexuali | 152 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2010-2011Ședințele dintre 15 și 17 și 23 iunie 2010Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 257 E, 24.9.2010.
  Textele adoptate la data de 16 iunie 2010 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2008 au fost publicate în JO L 252, 25.9.2010, p. 24.
  TEXTE ADOPTATE

Textele adoptate la data de 16 iunie 2010 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2008 au fost publicate în JO L 252, 25.9.2010, p. 24.

Marți, 15 iunie 2010

2011/C 236E/01

Transparența politicii regionale și finanțarea acesteiaRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la transparența politicii regionale și finanțarea acesteia (2009/2232(INI))

1

2011/C 236E/02

Mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2011Rezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2011 (2010/2002(BUD))

6

2011/C 236E/03

Piețele pentru instrumentele financiare derivate: acțiuni strategice viitoareRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la piețele instrumentelor derivate: acțiuni strategice viitoare (2010/2008(INI))

17

2011/C 236E/04

Internetul obiectelorRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la internetul obiectelor (2009/2224(INI))

24

2011/C 236E/05

Guvernarea internetului: etapele următoareRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la Guvernarea internetului: etapele următoare (2009/2229(INI))

33

2011/C 236E/06

Politica comunitară în materie de inovare într-o lume în schimbareRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la revizuirea politicii comunitare în materie de inovare într-o lume în schimbare (2009/2227(INI))

41

2011/C 236E/07

Progresele realizate în vederea atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului: revizuire intermediară în vederea pregătirii pentru reuniunea la nivel înalt a ONU din septembrie 2010Rezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la progresele realizate în vederea atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului: revizuire intermediară în vederea pregătirii pentru reuniunea la nivel înalt a ONU din septembrie 2010 (2010/2037(INI))

48

Miercuri, 16 iunie 2010

2011/C 236E/08

UE 2020Rezoluția Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la UE 2020

57

2011/C 236E/09

Guvernanța economicăRezoluția Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la guvernanța economică

65

Joi, 17 iunie 2010

2011/C 236E/10

Politicile UE în favoarea apărătorilor drepturilor omuluiRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la politicile UE în favoarea apărătorilor drepturilor omului (2009/2199(INI))

69

2011/C 236E/11

Calitatea datelor statistice în Uniune și competențele sporite ale Comisiei (Eurostat) în materie de auditRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la calitatea datelor statistice în Uniune și competențe sporite în materie de audit ale Comisiei (Eurostat)

76

2011/C 236E/12

Aspecte de gen ale crizei economice și financiareRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la aspectele de gen ale recesiunii economice și crizei financiare (2009/2204(INI))

79

2011/C 236E/13

Evaluarea rezultatelor foii de parcurs privind egalitatea dintre femei și bărbați (2006-2010) și recomandările pentru viitorRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la evaluarea rezultatelor foii de parcurs privind egalitatea dintre femei și bărbați (2006-2010) și recomandările pentru viitor (2009/2242(INI))

87

2011/C 236E/14

Sportul, în special agenții de jucătoriRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la agenții de jucători în sport

99

2011/C 236E/15

Concluziile summitului UE-RusiaRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la concluziile summitului UE-Rusia (31 mai - 1 iunie 2010)

101

2011/C 236E/16

Operațiunea militară a Israelului împotriva flotilei umanitare și blocada asupra GazeiRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la operațiunea militară israeliană împotriva flotilei cu ajutoare umanitare și la blocada din Gaza

105

2011/C 236E/17

Comerțul cu bunuri utilizate ca echipamente de torturăRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante

107

2011/C 236E/18

Situația din Peninsula CoreeanăRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la situația din Peninsula Coreeană

111

2011/C 236E/19

Bosnia și HerțegovinaRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la situația din Bosnia și Herțegovina

113

2011/C 236E/20

Acordul aerian UE-SUARezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la Acordul UE-SUA privind transportul aerian

121

2011/C 236E/21

Punerea în aplicare a directivelor din primul pachet feroviarRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la punerea în aplicare a directivelor privind primul pachet feroviar (2001/12/CE, 2001/13/CE și 2001/14/CE)

125

2011/C 236E/22

Inundațiile care au avut loc în țări din Europa Centrală, în special în Polonia, Republica Cehă, Slovacia, Ungaria și România, și în FranțaRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la inundațiile care au avut loc în țări din Europa Centrală, în special în Polonia, Republica Cehă, Slovacia, Ungaria și România, și în Franța

128

2011/C 236E/23

Formarea judiciarăRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 privind formarea judiciară - Programul de la Stockholm

130

2011/C 236E/24

Un nou impuls pentru strategia de dezvoltare durabilă a acvaculturii europeneRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la un nou impuls pentru strategia de dezvoltare durabilă a acvaculturii europene (2009/2107(INI))

132

2011/C 236E/25

Republica Democrată Congo: cazul lui Floribert Chebeya BahizireRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la Republica Democrată Congo: cazul lui Floribert Chebeya Bahizire

142

2011/C 236E/26

NepalRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la situația din Nepal

145

2011/C 236E/27

Execuții în LibiaRezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la execuțiile din Libia

148

Miercuri, 23 iunie 2010

2011/C 236E/28

Sistem european de alertă rapidă împotriva pedofililor și a delincvenților sexualiDeclarația Parlamentului European din 23 iunie 2010 privind crearea unui sistem european de alertă rapidă (SEAR) împotriva pedofililor și a delincvenților sexuali

152

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 15 iunie 2010 |
| 2011/C 236E/29 | Adaptarea Regulamentului de procedură la Tratatul de la LisabonaDecizia Parlamentului European din 15 iunie 2010 privind adaptarea Regulamentului de procedură al Parlamentului la Tratatul de la Lisabona (2009/2062(REG)) | 153 |
| 2011/C 236E/30 | Constituirea și componența numerică a Delegației la Comisia parlamentară CARIFORUM-CEDecizia Parlamentului European din 15 iunie 2010 privind constituirea și stabilirea componenței numerice a Delegației la Comisia parlamentară CARIFORUM-UE | 159 |
| | Miercuri, 16 iunie 2010 |
| 2011/C 236E/31 | Constituirea și componența numerică a Comisiei speciale privind provocările politice și resursele bugetare pentru o Uniune Europeană sustenabilă după 2013Decizia Parlamentului European din 16 iunie 2010 privind constituirea și stabilirea atribuțiilor, componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale privind provocările politice și resursele bugetare pentru o Uniune Europeană sustenabilă după 2013 | 160 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 15 iunie 2010

2011/C 236E/29

Adaptarea Regulamentului de procedură la Tratatul de la LisabonaDecizia Parlamentului European din 15 iunie 2010 privind adaptarea Regulamentului de procedură al Parlamentului la Tratatul de la Lisabona (2009/2062(REG))

153

2011/C 236E/30

Constituirea și componența numerică a Delegației la Comisia parlamentară CARIFORUM-CEDecizia Parlamentului European din 15 iunie 2010 privind constituirea și stabilirea componenței numerice a Delegației la Comisia parlamentară CARIFORUM-UE

159

Miercuri, 16 iunie 2010

2011/C 236E/31

Constituirea și componența numerică a Comisiei speciale privind provocările politice și resursele bugetare pentru o Uniune Europeană sustenabilă după 2013Decizia Parlamentului European din 16 iunie 2010 privind constituirea și stabilirea atribuțiilor, componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale privind provocările politice și resursele bugetare pentru o Uniune Europeană sustenabilă după 2013

160

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 15 iunie 2010 |
| 2011/C 236E/32 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: ES/Comunidad ValencianaRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0216 – C7-0115/2010 – 2010/2066(BUD)) | 161 |
| ANEXĂ | 163 |
| 2011/C 236E/33 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Irlanda/Waterford CrystalRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0196 – C7-0116/2010 – 2010/2067(BUD)) | 164 |
| ANEXĂ | 166 |
| 2011/C 236E/34 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: ES/Castilla- La ManchaRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0205 – C7-0117/2010 – 2010/2068(BUD)) | 167 |
| ANEXĂ | 169 |
| 2011/C 236E/35 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: asistență tehnică la inițiativa ComisieiRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0182 – C7-0099/2010 – 2010/2060(BUD)) | 170 |
| ANEXĂ | 171 |
| 2011/C 236E/36 | Contribuțiile financiare ale Uniunii Europene la Fondul internațional pentru Irlanda (2007-2010) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind contribuțiile financiare ale Uniunii Europene la Fondul internațional pentru Irlanda (2007-2010) (COM(2010)0012 – C7-0024/2010 – 2010/0004(COD)) | 173 |
| P7_TC1-COD(2010)0004Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind contribuțiile financiare ale Uniunii Europene la Fondul internațional pentru Irlanda (2007-2010) | 173 |
| 2011/C 236E/37 | Rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (11069/5/2009 – C7-0043/2010 – 2008/0247(COD)) | 174 |
| P7_TC2-COD(2008)0247Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 15 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv | 174 |
| | Miercuri, 16 iunie 2010 |
| 2011/C 236E/38 | Program comun de cercetare și dezvoltare privind Marea Baltică (BONUS-169) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Comunității în cadrul Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică (BONUS-169) derulat de mai multe state membre (COM(2009)0610 – C7-0263/2009 – 2009/0169(COD)) | 175 |
| P7_TC1-COD(2009)0169Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 iunie 2010 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Uniunii în cadrul Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică (BONUS) derulat de mai multe state membre | 175 |
| 2011/C 236E/39 | Structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1321/2004 privind crearea unor structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit (COM(2009)0139 – C7-0103/2009 – 2009/0047(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2009)0047Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției GNSS European, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1321/2004 al Consiliului privind crearea unor structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului | 176 |
| 2011/C 236E/40 | Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) (2011 – 2013) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Programul european de observare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011–2013) (COM(2009)0223 – C7-0037/2009 – 2009/0070(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2009)0070Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011-2013) | 178 |
| 2011/C 236E/41 | Încheierea de către UE a statutului Agenției Internaționale pentru Energii Regenerabile (IRENA) ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a statutului Agenției Internaționale pentru Energii Regenerabile (IRENA) (08612/2010 – C7-0109/2010 – 2009/0085(NLE)) | 178 |
| 2011/C 236E/42 | Autorizarea unei cooperări consolidate în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 privind proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a unei cooperări consolidate în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept (09898/2/2010 – C7-0145/2010 – 2010/0066(NLE)) | 179 |
| 2011/C 236E/43 | Adoptarea de către Estonia a monedei euro la 1 ianuarie 2011 *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind adoptarea de către Estonia a monedei euro la 1 ianuarie 2011 (COM(2010)0239 – C7-0131/2010 – 2010/0135(NLE)) | 181 |
| 2011/C 236E/44 | Proiect de buget rectificativ nr. 4/2010: Secțiunea III - Comisia (surplus 2009)Rezoluția Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2010 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, secțiunea III – Comisia (10930/2010 – C7-0153/2010 – 2010/2056(BUD)) | 184 |
| 2011/C 236E/45 | Dreptul la interpretare și traducere în cadrul procedurilor penale ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la proiectul de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind dreptul la interpretare și la traducere în cadrul procedurilor penale (00001/2010 – C7-0005/2010 – 2010/0801(COD)) | 185 |
| P7_TC1-COD(2010)0801Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 iunie 2010 în vederea adoptării Directivei 2010/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind dreptul la interpretare și la traducere în cadrul procedurilor penale | 186 |
| 2011/C 236E/46 | Organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2002/15/CE privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier (COM(2008)0650 – C6-0354/2008 – 2008/0195(COD)) | 186 |
| 2011/C 236E/47 | Informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare (COM(2008)0040 – C6-0052/2008 – 2008/0028(COD)) | 187 |
| P7_TC1-COD(2008)0028Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 și de abrogare a Directivei 87/250/CEE a Comisiei, a Directivei 90/496/CEE a Consiliului, a Directivelor 94/54/CE, 1999/10/CE ale Comisiei, a Directivei 2000/13/CE, a Directivelor 2002/67/CE, 2004/77/CE ale Comisiei și a Regulamentului (CE) nr. 608/2004 al Comisiei (
  1
  ) | 188 |
| ANEXA I | 219 |
| ANEXA II | 220 |
| ANEXA III | 221 |
| ANEXA IV | 223 |
| ANEXA V | 224 |
| ANEXĂ VI | 226 |
| ANEXA VII | 229 |
| ANEXA VIII | 230 |
| ANEXA IX | 231 |
| ANEXA X | 232 |
| ANEXA XI | 233 |
| ANEXA XII | 233 |
| | Joi, 17 iunie 2010 |
| 2011/C 236E/48 | Oferta publică de valori mobiliare și armonizarea obligațiilor de transparență (modificarea Directivelor 2003/71/CE și 2004/109/CE) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2003/71/CE privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și 2004/109/CE privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată (COM(2009)0491 – C7-0170/2009 – 2009/0132(COD)) | 235 |
| P7_TC1-COD(2009)0132Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 iunie 2010 în vederea adoptării directivei 2010/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/71/CE privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și a Directivei 2004/109/CE privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată | 236 |
| 2011/C 236E/49 | Program de documentare a capturilor de ton roșu (Thunnus thynnus)***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui program de documentare a capturilor de ton roșu (Thunnus thynnus) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1984/2003 (COM(2009)0406 – C7-0124/2009 – 2009/0116(COD)) | 236 |
| P7_TC1-COD(2009)0116Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui program de documentare a capturilor de ton roșu (Thunnus thynnus) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1984/2003 al Consiliului | 237 |
| 2011/C 236E/50 | Aplicarea dispozițiilor acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de Informații Schengen în Republica Bulgaria și în România *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aplicarea dispozițiilor acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de Informații Schengen în Republica Bulgaria și în România (06714/2010 – C7-0067/2010 – 2010/0814(NLE)) | 237 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 15 iunie 2010

2011/C 236E/32

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: ES/Comunidad ValencianaRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0216 – C7-0115/2010 – 2010/2066(BUD))

161

ANEXĂ

163

2011/C 236E/33

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Irlanda/Waterford CrystalRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0196 – C7-0116/2010 – 2010/2067(BUD))

164

ANEXĂ

166

2011/C 236E/34

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: ES/Castilla- La ManchaRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0205 – C7-0117/2010 – 2010/2068(BUD))

167

ANEXĂ

169

2011/C 236E/35

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: asistență tehnică la inițiativa ComisieiRezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0182 – C7-0099/2010 – 2010/2060(BUD))

170

ANEXĂ

171

2011/C 236E/36

Contribuțiile financiare ale Uniunii Europene la Fondul internațional pentru Irlanda (2007-2010) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind contribuțiile financiare ale Uniunii Europene la Fondul internațional pentru Irlanda (2007-2010) (COM(2010)0012 – C7-0024/2010 – 2010/0004(COD))

173

P7_TC1-COD(2010)0004Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind contribuțiile financiare ale Uniunii Europene la Fondul internațional pentru Irlanda (2007-2010)

173

2011/C 236E/37

Rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (11069/5/2009 – C7-0043/2010 – 2008/0247(COD))

174

P7_TC2-COD(2008)0247Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 15 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv

174

Miercuri, 16 iunie 2010

2011/C 236E/38

Program comun de cercetare și dezvoltare privind Marea Baltică (BONUS-169) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Comunității în cadrul Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică (BONUS-169) derulat de mai multe state membre (COM(2009)0610 – C7-0263/2009 – 2009/0169(COD))

175

P7_TC1-COD(2009)0169Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 iunie 2010 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Uniunii în cadrul Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică (BONUS) derulat de mai multe state membre

175

2011/C 236E/39

Structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1321/2004 privind crearea unor structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit (COM(2009)0139 – C7-0103/2009 – 2009/0047(COD))

176

P7_TC1-COD(2009)0047Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției GNSS European, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1321/2004 al Consiliului privind crearea unor structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului

176

2011/C 236E/40

Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) (2011 – 2013) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Programul european de observare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011–2013) (COM(2009)0223 – C7-0037/2009 – 2009/0070(COD))

177

P7_TC1-COD(2009)0070Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011-2013)

178

2011/C 236E/41

Încheierea de către UE a statutului Agenției Internaționale pentru Energii Regenerabile (IRENA) ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a statutului Agenției Internaționale pentru Energii Regenerabile (IRENA) (08612/2010 – C7-0109/2010 – 2009/0085(NLE))

178

2011/C 236E/42

Autorizarea unei cooperări consolidate în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 privind proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a unei cooperări consolidate în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept (09898/2/2010 – C7-0145/2010 – 2010/0066(NLE))

179

2011/C 236E/43

Adoptarea de către Estonia a monedei euro la 1 ianuarie 2011 *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind adoptarea de către Estonia a monedei euro la 1 ianuarie 2011 (COM(2010)0239 – C7-0131/2010 – 2010/0135(NLE))

181

2011/C 236E/44

Proiect de buget rectificativ nr. 4/2010: Secțiunea III - Comisia (surplus 2009)Rezoluția Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2010 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, secțiunea III – Comisia (10930/2010 – C7-0153/2010 – 2010/2056(BUD))

184

2011/C 236E/45

Dreptul la interpretare și traducere în cadrul procedurilor penale ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la proiectul de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind dreptul la interpretare și la traducere în cadrul procedurilor penale (00001/2010 – C7-0005/2010 – 2010/0801(COD))

185

P7_TC1-COD(2010)0801Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 iunie 2010 în vederea adoptării Directivei 2010/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind dreptul la interpretare și la traducere în cadrul procedurilor penale

186

2011/C 236E/46

Organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2002/15/CE privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier (COM(2008)0650 – C6-0354/2008 – 2008/0195(COD))

186

2011/C 236E/47

Informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare (COM(2008)0040 – C6-0052/2008 – 2008/0028(COD))

187

P7_TC1-COD(2008)0028Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 și de abrogare a Directivei 87/250/CEE a Comisiei, a Directivei 90/496/CEE a Consiliului, a Directivelor 94/54/CE, 1999/10/CE ale Comisiei, a Directivei 2000/13/CE, a Directivelor 2002/67/CE, 2004/77/CE ale Comisiei și a Regulamentului (CE) nr. 608/2004 al Comisiei (
  1
  )

1

188

ANEXA I

219

ANEXA II

220

ANEXA III

221

ANEXA IV

223

ANEXA V

224

ANEXĂ VI

226

ANEXA VII

229

ANEXA VIII

230

ANEXA IX

231

ANEXA X

232

ANEXA XI

233

ANEXA XII

233

Joi, 17 iunie 2010

2011/C 236E/48

Oferta publică de valori mobiliare și armonizarea obligațiilor de transparență (modificarea Directivelor 2003/71/CE și 2004/109/CE) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2003/71/CE privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și 2004/109/CE privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată (COM(2009)0491 – C7-0170/2009 – 2009/0132(COD))

235

P7_TC1-COD(2009)0132Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 iunie 2010 în vederea adoptării directivei 2010/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/71/CE privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și a Directivei 2004/109/CE privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată

236

2011/C 236E/49

Program de documentare a capturilor de ton roșu (Thunnus thynnus)***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui program de documentare a capturilor de ton roșu (Thunnus thynnus) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1984/2003 (COM(2009)0406 – C7-0124/2009 – 2009/0116(COD))

236

P7_TC1-COD(2009)0116Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui program de documentare a capturilor de ton roșu (Thunnus thynnus) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1984/2003 al Consiliului

Thunnus thynnus

237

2011/C 236E/50

Aplicarea dispozițiilor acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de Informații Schengen în Republica Bulgaria și în România *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aplicarea dispozițiilor acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de Informații Schengen în Republica Bulgaria și în România (06714/2010 – C7-0067/2010 – 2010/0814(NLE))

237

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European SESIUNEA 2010-2011 Ședințele dintre 15 și 17 și 23 iunie 2010 Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 257 E, 24.9.2010. Textele adoptate la data de 16 iunie 2010 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2008 au fost publicate în JO L 252, 25.9.2010, p. 24. TEXTE ADOPTATE

Marți, 15 iunie 2010

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/1

---

Marți, 15 iunie 2010Transparența politicii regionale și finanțarea acesteia

P7_TA(2010)0201

Rezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la transparența politicii regionale și finanțarea acesteia (2009/2232(INI))

2011/C 236 E/01

Parlamentul European,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 174-178,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1828/2006 al Comisiei din 8 decembrie 2006 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul European de Dezvoltare Regională (2),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 284/2009 al Consiliului din 7 aprilie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune, în ceea ce privește anumite dispoziții privind gestiunea financiară (3),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 397/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională în ceea ce privește eligibilitatea investițiilor în domeniul eficienței energetice și al energiei regenerabile în locuințe (4),

având în vedere Decizia Parlamentului European din 22 aprilie 2008 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2006, Secțiunea III - Comisia (5),

având în vedere Decizia Parlamentului European din 23 aprilie 2009 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2007, Secțiunea III - Comisia (6),

având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2008 privind transparența financiară (7),

având în vedere Rezoluția sa din 21 octombrie 2008 referitoare la guvernarea și parteneriatul la nivel național, regional și la nivel de proiect în domeniul politicii regionale (8),

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 24 martie 2009 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului privind fondurile structurale 2007–2013: rezultatele negocierilor referitoare la strategiile și programele din domeniul politicii de coeziune (9),

având în vedere studiul publicat de Parlamentul European intitulat „Inițiativa pentru transparența datelor și impactul acesteia asupra politicii de coeziune”,

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 3 mai 2006 privind inițiativa europeană în materie de transparență (COM(2006)0194),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 decembrie 2009 intitulată „Al 20-lea raport anual privind punerea în aplicare a fondurilor structurale (2008)” (COM(2009)0617/2),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0139/2010),

| A. | întrucât Inițiativa europeană pentru transparență (IET) a fost adoptată de Comisie în 2005, fiind urmată de publicarea Cărții verzi în 2006 în scopul îmbunătățirii transparenței, deschiderii și responsabilității guvernării UE și întrucât informarea publicului cu privire la destinatarii fondurilor UE stă la baza IET, |
| --- | --- |

A.

întrucât Inițiativa europeană pentru transparență (IET) a fost adoptată de Comisie în 2005, fiind urmată de publicarea Cărții verzi în 2006 în scopul îmbunătățirii transparenței, deschiderii și responsabilității guvernării UE și întrucât informarea publicului cu privire la destinatarii fondurilor UE stă la baza IET,

| B. | întrucât, în cadrul sistemului comun de gestionare, informațiile cu privire la beneficiarii fondurilor UE sunt tratate la nivel de stat membru și întrucât, în absența unei obligații specifice la nivel european sau a unei „direcții” ferme din partea Comisiei, nivelul la care aceste informații sunt făcute publice diferă în mod substanțial între statele membre, ceea ce face dificile comparațiile la scara UE, |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul sistemului comun de gestionare, informațiile cu privire la beneficiarii fondurilor UE sunt tratate la nivel de stat membru și întrucât, în absența unei obligații specifice la nivel european sau a unei „direcții” ferme din partea Comisiei, nivelul la care aceste informații sunt făcute publice diferă în mod substanțial între statele membre, ceea ce face dificile comparațiile la scara UE,

| C. | întrucât publicarea informațiilor privind beneficiarii fondurilor UE permite participarea publicului la o dezbatere relevantă cu privire la modul în care sunt cheltuite fondurile publice, ceea ce reprezintă o chestiune esențială pentru funcționarea democrațiilor, |
| --- | --- |

C.

întrucât publicarea informațiilor privind beneficiarii fondurilor UE permite participarea publicului la o dezbatere relevantă cu privire la modul în care sunt cheltuite fondurile publice, ceea ce reprezintă o chestiune esențială pentru funcționarea democrațiilor,

| D. | întrucât nu a fost stabilită nicio legătură între IET și aspectele legate de controalele financiare și audit, mai reglementate și cu caracter mai obligatoriu, |
| --- | --- |

D.

întrucât nu a fost stabilită nicio legătură între IET și aspectele legate de controalele financiare și audit, mai reglementate și cu caracter mai obligatoriu,

| E. | întrucât IET ar trebui să aibă efecte însemnate în ceea ce privește asigurarea unor parteneriate transparente în fazele de pregătire și de punere în aplicare ale ciclului de programare a politicii de coeziune; întrucât, cu toate acestea, reglementările nu precizează în ce măsură partenerii sunt implicați în diferitele procese de programare și nici nu specifică formele acestei participări, |
| --- | --- |

E.

întrucât IET ar trebui să aibă efecte însemnate în ceea ce privește asigurarea unor parteneriate transparente în fazele de pregătire și de punere în aplicare ale ciclului de programare a politicii de coeziune; întrucât, cu toate acestea, reglementările nu precizează în ce măsură partenerii sunt implicați în diferitele procese de programare și nici nu specifică formele acestei participări,

| F. | întrucât informațiile anterioare legate de deciziile Comisiei privind finanțarea proiectelor majore sunt insuficiente, fapt care duce la o lipsă de transparență și întrucât această situație ar trebui remediată, |
| --- | --- |

F.

întrucât informațiile anterioare legate de deciziile Comisiei privind finanțarea proiectelor majore sunt insuficiente, fapt care duce la o lipsă de transparență și întrucât această situație ar trebui remediată,

| G. | întrucât că transparența trebuie să fie însoțită de demersul de simplificare a procedurilor de obținere a fondurilor structurale, |
| --- | --- |

G.

întrucât că transparența trebuie să fie însoțită de demersul de simplificare a procedurilor de obținere a fondurilor structurale,

| 1. | consideră că, în ceea ce privește politica de coeziune și ciclul de programare a acesteia, alocarea cheltuielilor și accesul la informații al potențialilor beneficiari ai Fondurilor Structurale reprezintă condiții prealabile indispensabile pentru atingerea obiectivelor generale ale politicii de coeziune și că, prin urmare, transparența ar trebui introdusă ca un principiu director transsectorial în procesul de programare și respectiv cel de luare a deciziilor din cadrul politicii de coeziune; |
| --- | --- |

1.

consideră că, în ceea ce privește politica de coeziune și ciclul de programare a acesteia, alocarea cheltuielilor și accesul la informații al potențialilor beneficiari ai Fondurilor Structurale reprezintă condiții prealabile indispensabile pentru atingerea obiectivelor generale ale politicii de coeziune și că, prin urmare, transparența ar trebui introdusă ca un principiu director transsectorial în procesul de programare și respectiv cel de luare a deciziilor din cadrul politicii de coeziune;

Comunicarea datelor privind beneficiarii fondurilor de coeziune

| 2. | constată cu satisfacție că, în conformitate cu cerințele IET, site-ul internet al Direcției Generale Politică Regională publică hărți interactive de unde se pot accesa listele beneficiarilor FEDR și ai Fondului de coeziune disponibile pe site-urile naționale și regionale respective; invită statele membre să promoveze pe căi adecvate site-ul de internet al DG REGIO pentru a facilita accesul cât mai larg la această bază de informare; cu toate acestea, constată că este în continuare extrem de dificil pentru părțile interesate să monitorizeze modul în care sunt cheltuiți banii publici; invită Comisia să consulte pe scară largă părțile cu privire la soluțiile susceptibile să remedieze această situație; |
| --- | --- |

2.

constată cu satisfacție că, în conformitate cu cerințele IET, site-ul internet al Direcției Generale Politică Regională publică hărți interactive de unde se pot accesa listele beneficiarilor FEDR și ai Fondului de coeziune disponibile pe site-urile naționale și regionale respective; invită statele membre să promoveze pe căi adecvate site-ul de internet al DG REGIO pentru a facilita accesul cât mai larg la această bază de informare; cu toate acestea, constată că este în continuare extrem de dificil pentru părțile interesate să monitorizeze modul în care sunt cheltuiți banii publici; invită Comisia să consulte pe scară largă părțile cu privire la soluțiile susceptibile să remedieze această situație;

| 3. | invită Comisia și statele membre să se asigure că aceste baze de date ale statelor membre pot fi consultate în integralitatea lor și că sunt pe deplin compatibile, pentru a facilita obținerea unei imagini de ansamblu la nivel european a datelor prezentate, păstrându-se, în același timp, relevanța lor la nivel regional; este de părere, în acest sens, că trebuie publicate urgent versiuni bilingve (limba locală/una din limbile de lucru ale Comisiei); |
| --- | --- |

3.

invită Comisia și statele membre să se asigure că aceste baze de date ale statelor membre pot fi consultate în integralitatea lor și că sunt pe deplin compatibile, pentru a facilita obținerea unei imagini de ansamblu la nivel european a datelor prezentate, păstrându-se, în același timp, relevanța lor la nivel regional; este de părere, în acest sens, că trebuie publicate urgent versiuni bilingve (limba locală/una din limbile de lucru ale Comisiei);

| 4. | subliniază faptul că utilitatea datelor furnizate privind beneficiarii trebuie îmbunătățită atât la nivelul conținutului, cât și al prezentării; invită, prin urmare, Comisia, să definească un format mai detaliat și mai normativ care să precizeze structura, forma și conținutul informațiilor care trebuie furnizate; consideră că furnizarea informațiilor necesare ar trebui să faciliteze și efectuarea unor căutări în funcție de anumite criterii, pentru a putea obține o imagine imediată asupra elementelor căutate; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că utilitatea datelor furnizate privind beneficiarii trebuie îmbunătățită atât la nivelul conținutului, cât și al prezentării; invită, prin urmare, Comisia, să definească un format mai detaliat și mai normativ care să precizeze structura, forma și conținutul informațiilor care trebuie furnizate; consideră că furnizarea informațiilor necesare ar trebui să faciliteze și efectuarea unor căutări în funcție de anumite criterii, pentru a putea obține o imagine imediată asupra elementelor căutate;

| 5. | solicită furnizarea de informații suplimentare esențiale în momentul publicării listelor de beneficiari și, dacă este cazul, a listelor care cuprind părțile interesate; recomandă, în consecință ca, pe lângă cerințele minime existente, să se ia în considerare menționarea locului, a sintezelor proiectelor aprobate, a formelor de sprijin și a prezentării partenerilor de proiect ca elemente ale comunicării cu privire la beneficiari; solicită ca datele colectate să fie prezentate și administrate într-o manieră structurată și comparabilă pentru a putea fi valorificate la maximum în interesul unei transparențe veritabile; consideră că acest lucru se poate realiza fără cheltuieli suplimentare; |
| --- | --- |

5.

solicită furnizarea de informații suplimentare esențiale în momentul publicării listelor de beneficiari și, dacă este cazul, a listelor care cuprind părțile interesate; recomandă, în consecință ca, pe lângă cerințele minime existente, să se ia în considerare menționarea locului, a sintezelor proiectelor aprobate, a formelor de sprijin și a prezentării partenerilor de proiect ca elemente ale comunicării cu privire la beneficiari; solicită ca datele colectate să fie prezentate și administrate într-o manieră structurată și comparabilă pentru a putea fi valorificate la maximum în interesul unei transparențe veritabile; consideră că acest lucru se poate realiza fără cheltuieli suplimentare;

| 6. | solicită ca, în cazul programelor din cadrul obiectivului de cooperare europeană teritorială, să fie publicați toți beneficiarii și nu numai beneficiarii principali; |
| --- | --- |

6.

solicită ca, în cazul programelor din cadrul obiectivului de cooperare europeană teritorială, să fie publicați toți beneficiarii și nu numai beneficiarii principali;

| 7. | subliniază că este necesară respectarea deplină a cerințelor IET prin intermediul unor reglementări corespunzătoare, a unor orientări mai bune, a unui sistem de alertă și aplicarea de sancțiuni, în ultimă instanță, în cazuri de încălcare; |
| --- | --- |

7.

subliniază că este necesară respectarea deplină a cerințelor IET prin intermediul unor reglementări corespunzătoare, a unor orientări mai bune, a unui sistem de alertă și aplicarea de sancțiuni, în ultimă instanță, în cazuri de încălcare;

Transparență și gestiune comună

| 8. | invită Comisia să clarifice modul în care ar trebui aplicate principiile IET în termeni operaționali la nivelul programelor operaționale și al planurilor lor de comunicare; subliniază, prin urmare, necesitatea introducerii unor norme juridice mai clare cu privire la divulgarea de informații referitoare la beneficiarii fondurilor gestionate în comun; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să clarifice modul în care ar trebui aplicate principiile IET în termeni operaționali la nivelul programelor operaționale și al planurilor lor de comunicare; subliniază, prin urmare, necesitatea introducerii unor norme juridice mai clare cu privire la divulgarea de informații referitoare la beneficiarii fondurilor gestionate în comun;

| 9. | subliniază necesitatea de a se stabili reglementări și norme de aplicare pentru ca procedurile să fie transparente și să ofere beneficiarilor potențiali un acces mai larg la Fondurile Structurale și pentru a reduce sarcinile administrative care le revin participanților, în special prin intermediul unui număr de măsuri fundamentale precum publicarea notelor orientative privind aplicarea convenite între Comisie și statele membre; solicită autorităților de gestionare din statele membre să prezinte în mod transparent toate etapele din cadrul proiectelor finanțate prin Fondurile Structurale; reiterează opinia sa potrivit căreia procedurile transparente și clare contribuie la buna guvernare și salută, în acest context, eforturile Comisiei de a prezenta propuneri de simplificare; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea de a se stabili reglementări și norme de aplicare pentru ca procedurile să fie transparente și să ofere beneficiarilor potențiali un acces mai larg la Fondurile Structurale și pentru a reduce sarcinile administrative care le revin participanților, în special prin intermediul unui număr de măsuri fundamentale precum publicarea notelor orientative privind aplicarea convenite între Comisie și statele membre; solicită autorităților de gestionare din statele membre să prezinte în mod transparent toate etapele din cadrul proiectelor finanțate prin Fondurile Structurale; reiterează opinia sa potrivit căreia procedurile transparente și clare contribuie la buna guvernare și salută, în acest context, eforturile Comisiei de a prezenta propuneri de simplificare;

| 10. | ia act de faptul că programele transfrontaliere și transnaționale se confruntă cu anumite dificultăți din cauza diferențelor dintre sistemele administrative, a reglementărilor naționale și a limbilor folosite în cadrul statelor membre, ceea ce afectează aceste inițiative atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ; consideră în consecință că elaborarea unor norme specifice cu privire la transparența coordonării și colaborării dintre diferitele autorități de gestionare ar reprezenta cel mai important aspect; |
| --- | --- |

10.

ia act de faptul că programele transfrontaliere și transnaționale se confruntă cu anumite dificultăți din cauza diferențelor dintre sistemele administrative, a reglementărilor naționale și a limbilor folosite în cadrul statelor membre, ceea ce afectează aceste inițiative atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ; consideră în consecință că elaborarea unor norme specifice cu privire la transparența coordonării și colaborării dintre diferitele autorități de gestionare ar reprezenta cel mai important aspect;

| 11. | subliniază faptul că, potrivit studiului realizat de PE privind IET și impactul acesteia asupra politicii de coeziune, încălcarea cerințelor minime ale IET se referă mai degrabă la lipsa capacităților administrative ale autorităților de gestionare decât la reticența de a furniza astfel de informații; în acest cadru, subliniază necesitatea de a se asigura că furnizarea datelor și informațiilor suplimentare nu conduce la multiplicarea sarcinilor administrative pentru potențialii beneficiari, în special pentru cei care se confruntă deja cu dificultatea de a respecta cerințele administrative și financiare existente referitoare la subvenții și contracte publice; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că, potrivit studiului realizat de PE privind IET și impactul acesteia asupra politicii de coeziune, încălcarea cerințelor minime ale IET se referă mai degrabă la lipsa capacităților administrative ale autorităților de gestionare decât la reticența de a furniza astfel de informații; în acest cadru, subliniază necesitatea de a se asigura că furnizarea datelor și informațiilor suplimentare nu conduce la multiplicarea sarcinilor administrative pentru potențialii beneficiari, în special pentru cei care se confruntă deja cu dificultatea de a respecta cerințele administrative și financiare existente referitoare la subvenții și contracte publice;

| 12. | subliniază faptul că cerințele privind informațiile și datele suplimentare trebuie să fie uniformizate de către Comisia Europeană, prin furnizarea unui sprijin tehnic suplimentar (ateliere la care să participe funcționari ai Comisiei și personal local/regional responsabil cu gestionarea Fondurilor Structurale, schimburi de bune practici între autoritățile de gestionare, publicarea de orientări concrete) potențialilor beneficiari care nu dețin capacitatea tehnică necesară; consideră că doar în acest mod se poate garanta că eforturile participanților de a respecta cerințele suplimentare privind datele și informațiile furnizate nu vor duce la o denaturare a fondurilor din activitățile de implementare a proiectului ca atare; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că cerințele privind informațiile și datele suplimentare trebuie să fie uniformizate de către Comisia Europeană, prin furnizarea unui sprijin tehnic suplimentar (ateliere la care să participe funcționari ai Comisiei și personal local/regional responsabil cu gestionarea Fondurilor Structurale, schimburi de bune practici între autoritățile de gestionare, publicarea de orientări concrete) potențialilor beneficiari care nu dețin capacitatea tehnică necesară; consideră că doar în acest mod se poate garanta că eforturile participanților de a respecta cerințele suplimentare privind datele și informațiile furnizate nu vor duce la o denaturare a fondurilor din activitățile de implementare a proiectului ca atare;

| 13. | subliniază că este important ca statele membre să asigure informarea corectă și la timp, în cadrul sistemului de control, ceea ce face necesară stabilirea unei legături între IET și controalele financiare și auditul; reiterează opinia sa conform căreia sistemul de alertă timpurie ar trebui să funcționeze în strânsă colaborare cu baza de date centrală a excluderilor; |
| --- | --- |

13.

subliniază că este important ca statele membre să asigure informarea corectă și la timp, în cadrul sistemului de control, ceea ce face necesară stabilirea unei legături între IET și controalele financiare și auditul; reiterează opinia sa conform căreia sistemul de alertă timpurie ar trebui să funcționeze în strânsă colaborare cu baza de date centrală a excluderilor;

| 14. | solicită Comisiei să monitorizeze utilizarea plăților în avans mai mari primite de statele membre conform simplificărilor din 2009 referitoare la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei să monitorizeze utilizarea plăților în avans mai mari primite de statele membre conform simplificărilor din 2009 referitoare la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006;

| 15. | reiterează solicitarea de a se furniza informații cu privire la recuperări și retrageri în conformitate cu IET; îndeamnă statele membre să furnizeze aceste informații în integralitatea lor și ca Comisia să le prezinte autorității bugetare și publicului larg, împreună cu informațiile privind corecțiile financiare operate în urma unor cazuri confirmate de fraudă, în acest fel obținând un grad sporit de credibilitate și responsabilitate față de cetățenii europeni; |
| --- | --- |

15.

reiterează solicitarea de a se furniza informații cu privire la recuperări și retrageri în conformitate cu IET; îndeamnă statele membre să furnizeze aceste informații în integralitatea lor și ca Comisia să le prezinte autorității bugetare și publicului larg, împreună cu informațiile privind corecțiile financiare operate în urma unor cazuri confirmate de fraudă, în acest fel obținând un grad sporit de credibilitate și responsabilitate față de cetățenii europeni;

| 16. | îndeamnă auditorii să adopte o atitudine mai fermă în ceea ce privește cerințele de comunicare și informare, care să includă și metoda dezaprobării publice – în special în cazul în care este implicat un actor guvernamental – și să aplice corecții financiare în cazuri confirmate de fraudă; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă auditorii să adopte o atitudine mai fermă în ceea ce privește cerințele de comunicare și informare, care să includă și metoda dezaprobării publice – în special în cazul în care este implicat un actor guvernamental – și să aplice corecții financiare în cazuri confirmate de fraudă;

| 17. | salută eforturile Comisiei și ale Curții de Conturi de a-și armoniza metodele de audit; |
| --- | --- |

17.

salută eforturile Comisiei și ale Curții de Conturi de a-și armoniza metodele de audit;

Transparență și parteneriat

| 18. | subliniază că standardele minime de consultare reprezintă o componentă a IET și salută faptul că aceste standarde au fost promovate și aplicate de Comisie în ceea ce privește politica de coeziune; invită, totuși, Comisia să permită părților interesate să își prezinte reacțiile corespunzătoare privind calitatea procesului însuși de consultare; invită regiunile și statele membre să se inspire din experiența acumulată la nivel european în materie de consultare a părților interesate; |
| --- | --- |

18.

subliniază că standardele minime de consultare reprezintă o componentă a IET și salută faptul că aceste standarde au fost promovate și aplicate de Comisie în ceea ce privește politica de coeziune; invită, totuși, Comisia să permită părților interesate să își prezinte reacțiile corespunzătoare privind calitatea procesului însuși de consultare; invită regiunile și statele membre să se inspire din experiența acumulată la nivel european în materie de consultare a părților interesate;

| 19. | reiterează opinia sa potrivit căreia parteneriatul reprezintă o condiție preliminară pentru transparență, capacitatea de reacție, eficiență și legitimitate în toate fazele de programare și punere în aplicare a politicii de coeziune și poate duce la o mai mare implicare și apropriere a publicului în ceea ce privește rezultatele programelor; invită, prin urmare, statele membre și autoritățile de gestionare să implice într-o măsură mai mare autoritățile locale și regionale și alți parteneri vizați în toate fazele de programare și implementare a politicii de coeziune, inclusiv prin introducerea unei platforme internet la nivel național care să permită vizibilitatea fondurilor existente și a programelor operaționale, precum și prin promovarea bunelor practici prin alte mijloace, și să le ofere acestora accesul deplin la toată documentația privind proiectele, în scopul unei mai bune utilizări a experienței, cunoștințelor și bunelor practici ale acestora; |
| --- | --- |

19.

reiterează opinia sa potrivit căreia parteneriatul reprezintă o condiție preliminară pentru transparență, capacitatea de reacție, eficiență și legitimitate în toate fazele de programare și punere în aplicare a politicii de coeziune și poate duce la o mai mare implicare și apropriere a publicului în ceea ce privește rezultatele programelor; invită, prin urmare, statele membre și autoritățile de gestionare să implice într-o măsură mai mare autoritățile locale și regionale și alți parteneri vizați în toate fazele de programare și implementare a politicii de coeziune, inclusiv prin introducerea unei platforme internet la nivel național care să permită vizibilitatea fondurilor existente și a programelor operaționale, precum și prin promovarea bunelor practici prin alte mijloace, și să le ofere acestora accesul deplin la toată documentația privind proiectele, în scopul unei mai bune utilizări a experienței, cunoștințelor și bunelor practici ale acestora;

| 20. | invită Comisia să ofere orientări mai exacte cu privire la modul de aplicare a clauzei de parteneriat în cadrul programelor în curs de desfășurare și să stabilească norme cu caracter suficient de obligatoriu privind parteneriatul în viitoarele texte de reglementare, în special în ceea ce privește implicarea autorităților regionale și locale, adică a organismelor alese, care constituie partenerii de bază în întregul proces; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să ofere orientări mai exacte cu privire la modul de aplicare a clauzei de parteneriat în cadrul programelor în curs de desfășurare și să stabilească norme cu caracter suficient de obligatoriu privind parteneriatul în viitoarele texte de reglementare, în special în ceea ce privește implicarea autorităților regionale și locale, adică a organismelor alese, care constituie partenerii de bază în întregul proces;

| 21. | solicită să se furnizeze în mod regulat și oportun organizațiilor partenere, în special celor care sunt membre ale structurilor de gestionare, informații mai bine adaptate și să se utilizeze pe scară mai largă asistența tehnică pentru sprijinirea parteneriatului, printre altele, prin a se oferi organizațiilor partenere ocazia de a participa la evenimente de formare organizate pentru organismele de punere în aplicare; solicită, de asemenea, ca aceste informații să fie accesibile în versiune multimedia pentru a lărgi sfera publicului vizat și pentru a permite consultarea a posteriori de către organizațiile partenere; subliniază interesul partenerilor din cele mai îndepărtate regiuni ale Uniunii, precum regiunile ultraperiferice, față de o astfel de măsură; |
| --- | --- |

21.

solicită să se furnizeze în mod regulat și oportun organizațiilor partenere, în special celor care sunt membre ale structurilor de gestionare, informații mai bine adaptate și să se utilizeze pe scară mai largă asistența tehnică pentru sprijinirea parteneriatului, printre altele, prin a se oferi organizațiilor partenere ocazia de a participa la evenimente de formare organizate pentru organismele de punere în aplicare; solicită, de asemenea, ca aceste informații să fie accesibile în versiune multimedia pentru a lărgi sfera publicului vizat și pentru a permite consultarea a posteriori de către organizațiile partenere; subliniază interesul partenerilor din cele mai îndepărtate regiuni ale Uniunii, precum regiunile ultraperiferice, față de o astfel de măsură;

Îmbunătățirea transparenței în ceea ce privește finanțarea de proiecte majore de către UE

| 22. | solicită Comisiei să publice la timp informații pe internet și să garanteze printre altele accesul direct la documentația privind proiectele majore, inclusiv proiectele JASPERS (prezentarea cererii, studii de fezabilitate, analize de rentabilitate, evaluări ale impactului asupra mediului etc.) de îndată ce Comisia primește o cerere de finanțare din partea unui stat membru și înainte ca aceasta să decidă asupra finanțării; consideră că site-ul internet creat de Comisie în acest scop ar trebui să ofere posibilitatea de a prezenta observații în legătură cu astfel de proiecte; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să publice la timp informații pe internet și să garanteze printre altele accesul direct la documentația privind proiectele majore, inclusiv proiectele JASPERS (prezentarea cererii, studii de fezabilitate, analize de rentabilitate, evaluări ale impactului asupra mediului etc.) de îndată ce Comisia primește o cerere de finanțare din partea unui stat membru și înainte ca aceasta să decidă asupra finanțării; consideră că site-ul internet creat de Comisie în acest scop ar trebui să ofere posibilitatea de a prezenta observații în legătură cu astfel de proiecte;

| 23. | solicită ca informațiile privind proiectele mari aprobate sau prezentate pentru aprobare în perioada de programare 2007-2013 să fie publicate pe internet cu efect retroactiv; |
| --- | --- |

23.

solicită ca informațiile privind proiectele mari aprobate sau prezentate pentru aprobare în perioada de programare 2007-2013 să fie publicate pe internet cu efect retroactiv;

| 24. | propune stabilirea situațiilor în care se poate trece la reutilizarea unor fonduri neconsumate și responsabilitatea instituției care decide realocarea unor fonduri; |
| --- | --- |

24.

propune stabilirea situațiilor în care se poate trece la reutilizarea unor fonduri neconsumate și responsabilitatea instituției care decide realocarea unor fonduri;

*

* *

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 210, 31.7.2006, p. 25.

(2)  JO L 371, 27.12.2006, p. 1.

(3)  JO L 94, 8.4.2009, p. 10.

(4)  JO L 126, 21.5.2009, p. 3.

(5)  JO L 88, 31.3.2009, p. 23.

(6)  JO L 255, 26.9.2009, p. 24.

(7)  JO C 184 E, 6.8.2009, p. 1.

(8)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0492.

(9)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0165.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/6

---

Marți, 15 iunie 2010Mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2011

P7_TA(2010)0205

Rezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2011 (2010/2002(BUD))

2011/C 236 E/02

Parlamentul European,

având în vedere proiectul de buget pentru exercițiul financiar 2011, adoptat de Comisie la 27 aprilie 2010 (SEC(2010)0473),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (AII) (1),

având în vedere Declarația comună convenită cu ocazia concilierii din 18 noiembrie 2009) privind Dispozițiile tranzitorii aplicabile procedurii bugetare după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona (2),

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2010 referitoare la prioritățile pentru bugetul aferent exercițiului financiar 2011 – secțiunea III – Comisia (3),

având în vedere concluziile Consiliului din 16 martie 2010 privind orientările bugetare pentru exercițiul 2011,

având în vedere capitolul 7 din Regulamentul de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizul Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0183/2010),

| A. | întrucât procedura bugetară 2011 este prima care se desfășoară în conformitate cu Tratatul de la Lisabona și întrucât adoptarea sa prin lectură unică impune o cooperare și o coordonare mai strânse cu cealaltă ramură a autorității bugetare în vederea realizării unui acord, în cadrul procedurii de conciliere, cu privire la toate cheltuielile; |
| --- | --- |

A.

întrucât procedura bugetară 2011 este prima care se desfășoară în conformitate cu Tratatul de la Lisabona și întrucât adoptarea sa prin lectură unică impune o cooperare și o coordonare mai strânse cu cealaltă ramură a autorității bugetare în vederea realizării unui acord, în cadrul procedurii de conciliere, cu privire la toate cheltuielile;

| B. | întrucât trilogul programat pentru luna iulie ar trebui să aibă ca scop pregătirea terenului înaintea adoptării de către Consiliu a poziției sale cu privire la proiectul de buget, pentru a identifica în prealabil aspectele care nu suscită divergențe, |
| --- | --- |

B.

întrucât trilogul programat pentru luna iulie ar trebui să aibă ca scop pregătirea terenului înaintea adoptării de către Consiliu a poziției sale cu privire la proiectul de buget, pentru a identifica în prealabil aspectele care nu suscită divergențe,

Proiectul de buget pentru exercițiul 2011

Observații generale

| 1. | constată că suma totală aferentă proiectului de buget (PB) pentru exercițiul 2011 este de 142 576,4 milioane EUR în credite de angajament (CA) și de 130 147,2 milioane EUR în credite de plată (CP), lăsând astfel o marjă de 1 224,4 milioane EUR în CA și 4 417,8 milioane EUR în CP; observă că aceste cuantumuri totale reprezintă 1,15 % și, respectiv, 1,05 % din valoarea prevăzută pentru 2011 a VNB al UE; |
| --- | --- |

1.

constată că suma totală aferentă proiectului de buget (PB) pentru exercițiul 2011 este de 142 576,4 milioane EUR în credite de angajament (CA) și de 130 147,2 milioane EUR în credite de plată (CP), lăsând astfel o marjă de 1 224,4 milioane EUR în CA și 4 417,8 milioane EUR în CP; observă că aceste cuantumuri totale reprezintă 1,15 % și, respectiv, 1,05 % din valoarea prevăzută pentru 2011 a VNB al UE;

| 2. | își exprimă preocuparea cu privire la faptul că CA au crescut cu numai 0,77 % comparativ cu bugetul 2010 adoptat, această diferență nefiind în concordanță cu așteptările exprimate pe larg, potrivit cărora bugetul UE ar trebui să aibă un rol central în sprijinirea economiilor europene în perioada de după criză; constată că CP se majorează cu 5,85 %, însă amintește că nivelul neobișnuit de scăzut al CP în 2010 reprezintă o explicație matematică pentru această creștere; reamintește că în cadrul financiar multianual (CFM) se prevăd plafoane de 142 965 de milioane EUR pentru CA și de 134 280 de milioane EUR pentru CP, la prețurile curente; |
| --- | --- |

2.

își exprimă preocuparea cu privire la faptul că CA au crescut cu numai 0,77 % comparativ cu bugetul 2010 adoptat, această diferență nefiind în concordanță cu așteptările exprimate pe larg, potrivit cărora bugetul UE ar trebui să aibă un rol central în sprijinirea economiilor europene în perioada de după criză; constată că CP se majorează cu 5,85 %, însă amintește că nivelul neobișnuit de scăzut al CP în 2010 reprezintă o explicație matematică pentru această creștere; reamintește că în cadrul financiar multianual (CFM) se prevăd plafoane de 142 965 de milioane EUR pentru CA și de 134 280 de milioane EUR pentru CP, la prețurile curente;

| 3. | ia act de reducerea decalajului dintre CA și CP comparativ cu bugetul 2010 (12 429 de milioane EUR față de 18 535 de milioane EUR), fapt care indică o mai bună execuție a bugetului UE, însă subliniază totodată că CFM prevede o diferență de numai 8 366 de milioane EUR între CA și CP pentru 2011; reamintește, în acest sens, că aceste decalaje creează deficite pe termen lung și ar trebui, prin urmare, să fie evitate în numele sustenabilității și gestiunii bugetare; |
| --- | --- |

3.

ia act de reducerea decalajului dintre CA și CP comparativ cu bugetul 2010 (12 429 de milioane EUR față de 18 535 de milioane EUR), fapt care indică o mai bună execuție a bugetului UE, însă subliniază totodată că CFM prevede o diferență de numai 8 366 de milioane EUR între CA și CP pentru 2011; reamintește, în acest sens, că aceste decalaje creează deficite pe termen lung și ar trebui, prin urmare, să fie evitate în numele sustenabilității și gestiunii bugetare;

| 4. | atrage atenția asupra faptului că cea mai mare parte (70 %) din marja globală de 1 224,4 milioane EUR din cadrul PB se datorează marjei de la rubrica 2 privind conservarea și gestionarea resurselor naturale, iar celelalte rubrici - în special rubricile 1a, 3b și 4 - au marje foarte limitate, reducând astfel proporțional capacitatea UE de a reacționa la modificări operate în cadrul politicilor și la nevoi neprevăzute, menținându-și totodată prioritățile; |
| --- | --- |

4.

atrage atenția asupra faptului că cea mai mare parte (70 %) din marja globală de 1 224,4 milioane EUR din cadrul PB se datorează marjei de la rubrica 2 privind conservarea și gestionarea resurselor naturale, iar celelalte rubrici - în special rubricile 1a, 3b și 4 - au marje foarte limitate, reducând astfel proporțional capacitatea UE de a reacționa la modificări operate în cadrul politicilor și la nevoi neprevăzute, menținându-și totodată prioritățile;

| 5. | subliniază, de asemenea, că marja disponibilă la rubrica 2 ar putea fi chiar mai redusă dacă se schimbă situația pe piață; |
| --- | --- |

5.

subliniază, de asemenea, că marja disponibilă la rubrica 2 ar putea fi chiar mai redusă dacă se schimbă situația pe piață;

| 6. | salută publicarea de către Comisie a Raportului privind funcționarea AII (COM(2010)0185) și reamintește, în acest sens, că se așteaptă o propunere privind o revizuire substanțială și că dificultățile care au apărut în cadrul procedurilor bugetare anterioare în ceea ce privește reacțiile adecvate și satisfăcătoare la diverse provocări fac inevitabilă revizuirea CFM actual; reamintește că așteaptă din partea Comisiei propuneri concrete pentru revizuirea CFM înainte de sfârșitul primului semestru al lui 2010; |
| --- | --- |

6.

salută publicarea de către Comisie a Raportului privind funcționarea AII (COM(2010)0185) și reamintește, în acest sens, că se așteaptă o propunere privind o revizuire substanțială și că dificultățile care au apărut în cadrul procedurilor bugetare anterioare în ceea ce privește reacțiile adecvate și satisfăcătoare la diverse provocări fac inevitabilă revizuirea CFM actual; reamintește că așteaptă din partea Comisiei propuneri concrete pentru revizuirea CFM înainte de sfârșitul primului semestru al lui 2010;

| 7. | atrage atenția asupra numărului mare de proceduri nefinalizate care au consecințe bugetare importante și care vor trebui finalizate de către cele două ramuri ale autorității bugetare în 2011 [revizuirea bugetului, crearea Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE), bugetele rectificative, revizuirea AII, revizuirea Regulamentului financiar etc.]; |
| --- | --- |

7.

atrage atenția asupra numărului mare de proceduri nefinalizate care au consecințe bugetare importante și care vor trebui finalizate de către cele două ramuri ale autorității bugetare în 2011 [revizuirea bugetului, crearea Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE), bugetele rectificative, revizuirea AII, revizuirea Regulamentului financiar etc.];

| 8. | ia act de prioritățile stabilite de Comisie [mai precis, sprijinirea economiei UE în perioada de după criză și adaptarea la noile cerințe, adică punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona, noile autorități de supraveghere financiară, finanțarea inițiativei „Monitorizarea globală pentru mediu și securitate (GMES)”, punerea în aplicare a Programului de la Stockholm etc.] și se întreabă dacă majorarea modestă a CA față de bugetul 2010 este suficientă pentru a le da curs; |
| --- | --- |

8.

ia act de prioritățile stabilite de Comisie [mai precis, sprijinirea economiei UE în perioada de după criză și adaptarea la noile cerințe, adică punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona, noile autorități de supraveghere financiară, finanțarea inițiativei „Monitorizarea globală pentru mediu și securitate (GMES)”, punerea în aplicare a Programului de la Stockholm etc.] și se întreabă dacă majorarea modestă a CA față de bugetul 2010 este suficientă pentru a le da curs;

| 9. | subliniază importanța unei reacții europene puternice la criză și la instabilitatea piețelor financiare, ceea ce implică o capacitate de finanțare suplimentară și o flexibilitate sporită pentru bugetul UE; în acest sens, solicită Consiliului și Comisiei să îi furnizeze informații suplimentare și detaliate cu privire la consecințele pe care le-ar putea avea asupra bugetului UE mecanismul european de stabilizare financiară instituit la Consiliul extraordinar Ecofin din 9-10 mai 2010; solicită, de asemenea, ca pentru a se evita alte crize să se instituie un sistem eficient de monitorizare care să includă obligația de a furniza informații direct Parlamentului; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța unei reacții europene puternice la criză și la instabilitatea piețelor financiare, ceea ce implică o capacitate de finanțare suplimentară și o flexibilitate sporită pentru bugetul UE; în acest sens, solicită Consiliului și Comisiei să îi furnizeze informații suplimentare și detaliate cu privire la consecințele pe care le-ar putea avea asupra bugetului UE mecanismul european de stabilizare financiară instituit la Consiliul extraordinar Ecofin din 9-10 mai 2010; solicită, de asemenea, ca pentru a se evita alte crize să se instituie un sistem eficient de monitorizare care să includă obligația de a furniza informații direct Parlamentului;

| 10. | regretă imposibilitatea de a identifica în mod clar, din punct de vedere bugetar, implicațiile financiare asupra proiectului de buget 2011 ale inițiativelor-far din strategia Europa 2020, cum ar fi „O Uniune a inovării”, „Tineretul în mișcare”, „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”, „Noi competențe și noi locuri de muncă” și „O politică industrială adaptată erei globalizării” și își exprimă îndoiala profundă cu privire la capacitatea de a asigura, în contextul actualului cadru financiar, o finanțare adecvată pentru aceste inițiative-cheie; |
| --- | --- |

10.

regretă imposibilitatea de a identifica în mod clar, din punct de vedere bugetar, implicațiile financiare asupra proiectului de buget 2011 ale inițiativelor-far din strategia Europa 2020, cum ar fi „O Uniune a inovării”, „Tineretul în mișcare”, „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”, „Noi competențe și noi locuri de muncă” și „O politică industrială adaptată erei globalizării” și își exprimă îndoiala profundă cu privire la capacitatea de a asigura, în contextul actualului cadru financiar, o finanțare adecvată pentru aceste inițiative-cheie;

| 11. | reamintește că, potrivit Rezoluției sale din 25 martie 2010 referitoare la prioritățile pentru bugetul aferent exercițiului financiar 2011, tineretul reprezintă una dintre prioritățile-cheie ale bugetului 2011, element care ar trebui promovat ca o temă transversală a UE, creând sinergii între diferitele domenii de politici care vizează tinerii, în special educația, angajarea în câmpul muncii, antreprenoriatul și sănătatea, facilitând și încurajând totodată incluziunea socială, emanciparea, mobilitatea și dezvoltarea competențelor printre tineri; subliniază că „tineretul” ar trebui privit ca o noțiune cu înțeles larg care cuprinde capacitatea indivizilor de a-și schimba poziția și statutul de mai multe ori pe parcursul vieții, trecând fără restricții de la un mediu la altul, cum ar fi ucenicia, mediul academic sau profesional și formarea profesională, și că, în acest sens, unul dintre obiective ar trebui să fie facilitarea tranziției de la sistemul educațional la piața muncii; |
| --- | --- |

11.

reamintește că, potrivit Rezoluției sale din 25 martie 2010 referitoare la prioritățile pentru bugetul aferent exercițiului financiar 2011, tineretul reprezintă una dintre prioritățile-cheie ale bugetului 2011, element care ar trebui promovat ca o temă transversală a UE, creând sinergii între diferitele domenii de politici care vizează tinerii, în special educația, angajarea în câmpul muncii, antreprenoriatul și sănătatea, facilitând și încurajând totodată incluziunea socială, emanciparea, mobilitatea și dezvoltarea competențelor printre tineri; subliniază că „tineretul” ar trebui privit ca o noțiune cu înțeles larg care cuprinde capacitatea indivizilor de a-și schimba poziția și statutul de mai multe ori pe parcursul vieții, trecând fără restricții de la un mediu la altul, cum ar fi ucenicia, mediul academic sau profesional și formarea profesională, și că, în acest sens, unul dintre obiective ar trebui să fie facilitarea tranziției de la sistemul educațional la piața muncii;

| 12. | își exprimă regretul cu privire la faptul că majorarea creditelor propusă în cadrul PB pentru instrumentele și programele principale din domeniul tineretului, cum ar fi Învățarea de-a lungul vieții, Tineret în acțiune și Erasmus Mundus, este mai degrabă simbolică în ciuda unei vizibilități extrem de bune și a unei rate de execuție foarte ridicate, care a fost de 95-100 % în fiecare an în perioada 2007-2009; consideră că această creștere nu permite UE să trateze în mod adecvat această prioritate și, prin urmare, intenționează să acorde sprijin suplimentar acestor programe; reamintește, în acest context, că programele în cauză au o valoare adăugată europeană indiscutabilă și contribuie într-o măsură foarte mare la crearea unei societăți civile europene puternice, în ciuda alocațiilor financiare modeste pe care le primesc; |
| --- | --- |

12.

își exprimă regretul cu privire la faptul că majorarea creditelor propusă în cadrul PB pentru instrumentele și programele principale din domeniul tineretului, cum ar fi Învățarea de-a lungul vieții, Tineret în acțiune și Erasmus Mundus, este mai degrabă simbolică în ciuda unei vizibilități extrem de bune și a unei rate de execuție foarte ridicate, care a fost de 95-100 % în fiecare an în perioada 2007-2009; consideră că această creștere nu permite UE să trateze în mod adecvat această prioritate și, prin urmare, intenționează să acorde sprijin suplimentar acestor programe; reamintește, în acest context, că programele în cauză au o valoare adăugată europeană indiscutabilă și contribuie într-o măsură foarte mare la crearea unei societăți civile europene puternice, în ciuda alocațiilor financiare modeste pe care le primesc;

| 13. | solicită precizarea mai exactă a defalcărilor pe cheltuieli operaționale și administrative, recunoscând totodată eforturile depuse în ceea ce privește prezentarea cheltuielilor administrative din afara rubricii 5; constată că o cotă deja substanțială din ceea ce sunt în realitate cheltuieli administrative este finanțată din credite operaționale; |
| --- | --- |

13.

solicită precizarea mai exactă a defalcărilor pe cheltuieli operaționale și administrative, recunoscând totodată eforturile depuse în ceea ce privește prezentarea cheltuielilor administrative din afara rubricii 5; constată că o cotă deja substanțială din ceea ce sunt în realitate cheltuieli administrative este finanțată din credite operaționale;

| 14. | este hotărât să abordeze negocierile privind bugetul aferent exercițiului financiar 2011 în mod constructiv și deschis, având în vedere obiectivele legate de eficiență și de valoarea adăugată europeană; se așteaptă, în schimb, ca cealaltă ramură a autorității bugetare să adopte o abordare cooperantă care să asigure desfășurarea unui veritabil dialog politic și să renunțe la „exercițiul contabil” în cadrul căruia economiilor și contribuțiilor statelor membre li se acordă un loc excesiv de proeminent în cadrul negocierilor; reamintește că tratatul nu numai că a modificat cadrul juridic pentru procedura bugetară, dar a introdus și o nouă metodă și noi termene pentru negocieri și pentru găsirea unor compromisuri; |
| --- | --- |

14.

este hotărât să abordeze negocierile privind bugetul aferent exercițiului financiar 2011 în mod constructiv și deschis, având în vedere obiectivele legate de eficiență și de valoarea adăugată europeană; se așteaptă, în schimb, ca cealaltă ramură a autorității bugetare să adopte o abordare cooperantă care să asigure desfășurarea unui veritabil dialog politic și să renunțe la „exercițiul contabil” în cadrul căruia economiilor și contribuțiilor statelor membre li se acordă un loc excesiv de proeminent în cadrul negocierilor; reamintește că tratatul nu numai că a modificat cadrul juridic pentru procedura bugetară, dar a introdus și o nouă metodă și noi termene pentru negocieri și pentru găsirea unor compromisuri;

| 15. | subliniază faptul că bugetul UE este foarte limitat comparativ cu bugetele naționale;reamintește, prin urmare, că pentru aplicarea de strategii europene comune este necesar să se creeze sinergii între bugetul UE și bugetele naționale; subliniază faptul că prin coerență se asigură un impact mai puternic al politicilor europene, se creează o reală valoare adăugată europeană, sprijinindu-se, în același timp, obiectivele de politici pe termen lung; își exprimă convingerea că bugetul UE poate juca un rol crucial în domenii-cheie pentru sprijinirea investițiilor pe termen lung și a ocupării forței de muncă; se așteaptă din partea Consiliului să țină cont în mod adecvat de acest lucru atunci când ia o decizie privind bugetul UE și să nu mai aplice „reduceri transversale”, chiar dacă situația finanțelor publice naționale este foarte dificilă; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că bugetul UE este foarte limitat comparativ cu bugetele naționale;reamintește, prin urmare, că pentru aplicarea de strategii europene comune este necesar să se creeze sinergii între bugetul UE și bugetele naționale; subliniază faptul că prin coerență se asigură un impact mai puternic al politicilor europene, se creează o reală valoare adăugată europeană, sprijinindu-se, în același timp, obiectivele de politici pe termen lung; își exprimă convingerea că bugetul UE poate juca un rol crucial în domenii-cheie pentru sprijinirea investițiilor pe termen lung și a ocupării forței de muncă; se așteaptă din partea Consiliului să țină cont în mod adecvat de acest lucru atunci când ia o decizie privind bugetul UE și să nu mai aplice „reduceri transversale”, chiar dacă situația finanțelor publice naționale este foarte dificilă;

| 16. | reamintește prioritățile sale exprimate în Rezoluția din 25 martie 2010 menționată anterior; |
| --- | --- |

16.

reamintește prioritățile sale exprimate în Rezoluția din 25 martie 2010 menționată anterior;

Rubrica 1a

| 17. | constată o creștere de 4,4 % a CA (până la 13 437 de milioane EUR) și de 7 % a CP (până la 11 035 de milioane EUR) (4), acestora asociindu-li-se o marjă de 50,1 milioane EUR (față de 37 de milioane EUR prevăzuți în programarea financiară) care se datorează reducerii creditelor destinate cheltuielilor administrative și de sprijin tehnic (fostele „linii BA”) și agențiilor descentralizate și executive, precum și reducerii creditelor pentru o serie de programe, cum ar fi Vamă 2013 și PCI - Programul pentru competitivitate și inovare; |
| --- | --- |

17.

constată o creștere de 4,4 % a CA (până la 13 437 de milioane EUR) și de 7 % a CP (până la 11 035 de milioane EUR) (4), acestora asociindu-li-se o marjă de 50,1 milioane EUR (față de 37 de milioane EUR prevăzuți în programarea financiară) care se datorează reducerii creditelor destinate cheltuielilor administrative și de sprijin tehnic (fostele „linii BA”) și agențiilor descentralizate și executive, precum și reducerii creditelor pentru o serie de programe, cum ar fi Vamă 2013 și PCI - Programul pentru competitivitate și inovare;

| 18. | reamintește rolul important pe care îl au IMM-urile în asigurarea redresării și relansării economiei UE; solicită să se acorde un sprijin sporit tuturor programelor și instrumentelor destinate IMM-urilor și, în acest sens, își exprimă îngrijorarea cu privire la reducerea creditelor de plată propuse pentru PCI – Spirit antreprenorial și inovare; |
| --- | --- |

18.

reamintește rolul important pe care îl au IMM-urile în asigurarea redresării și relansării economiei UE; solicită să se acorde un sprijin sporit tuturor programelor și instrumentelor destinate IMM-urilor și, în acest sens, își exprimă îngrijorarea cu privire la reducerea creditelor de plată propuse pentru PCI – Spirit antreprenorial și inovare;

| 19. | reamintește că noile necesități care urmează să fie finanțate în cadrul acestei rubrici (programul de dezafectare a centralei nucleare de la Kozlodui, autoritățile europene de supraveghere financiară, ITER și GMES, inclusiv solicitarea Parlamentului de majorare a creditelor pentru etapa operațională a acestuia) nu au fost luate în considerare în momentul adoptării CFM actual; subliniază că finanțarea acestor necesități nu ar trebui să aducă atingere finanțării altor programe și măsuri din cadrul rubricii 1a care sunt esențiale pentru efortul depus de UE în vederea redresării situației în perioada de după criză; |
| --- | --- |

19.

reamintește că noile necesități care urmează să fie finanțate în cadrul acestei rubrici (programul de dezafectare a centralei nucleare de la Kozlodui, autoritățile europene de supraveghere financiară, ITER și GMES, inclusiv solicitarea Parlamentului de majorare a creditelor pentru etapa operațională a acestuia) nu au fost luate în considerare în momentul adoptării CFM actual; subliniază că finanțarea acestor necesități nu ar trebui să aducă atingere finanțării altor programe și măsuri din cadrul rubricii 1a care sunt esențiale pentru efortul depus de UE în vederea redresării situației în perioada de după criză;

| 20. | reamintește că Planul european de redresare economică (PERE) este parțial finanțat de la această rubrică, la fel ca și un număr mare de programe multianuale (PCI, PC7, TEN, Galileo/Egnos, Marco Polo II și programul Progress) care vor expira în 2011; prin urmare, își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a prezenta raportul de monitorizare privind punerea în aplicare a PERE, inclusiv măsurile încredințate BEI; |
| --- | --- |

20.

reamintește că Planul european de redresare economică (PERE) este parțial finanțat de la această rubrică, la fel ca și un număr mare de programe multianuale (PCI, PC7, TEN, Galileo/Egnos, Marco Polo II și programul Progress) care vor expira în 2011; prin urmare, își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a prezenta raportul de monitorizare privind punerea în aplicare a PERE, inclusiv măsurile încredințate BEI;

| 21. | salută majorarea creditelor destinate principalelor programe (PC7, 13,8 %; PCI, 4,4 %; Învățarea de-a lungul vieții, 2,6 %; TEN, 16,8 %) și subliniază că aceste programe oferă un levier de importanță esențială în strategia economică a UE de contracarare as crizei; |
| --- | --- |

21.

salută majorarea creditelor destinate principalelor programe (PC7, 13,8 %; PCI, 4,4 %; Învățarea de-a lungul vieții, 2,6 %; TEN, 16,8 %) și subliniază că aceste programe oferă un levier de importanță esențială în strategia economică a UE de contracarare as crizei;

| 22. | subliniază că rubrica 1a cuprinde multe inițiative-far din cadrul strategiei UE 2020, cum ar fi O Uniune a inovării, Tineretul în mișcare, O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, Noi competențe și noi locuri de muncă și O politică industrială adaptată erei globalizării; își exprimă regretul cu privire la faptul că este imposibil să se identifice clar, din perspectiva bugetului, implicațiile financiare ale strategiei UE 2020 și își exprimă îndoiala în ceea ce privește capacitatea de a asigura, în contextul cadrului financiar actual, o finanțare adecvată a acestor inițiative; |
| --- | --- |

22.

subliniază că rubrica 1a cuprinde multe inițiative-far din cadrul strategiei UE 2020, cum ar fi O Uniune a inovării, Tineretul în mișcare, O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, Noi competențe și noi locuri de muncă și O politică industrială adaptată erei globalizării; își exprimă regretul cu privire la faptul că este imposibil să se identifice clar, din perspectiva bugetului, implicațiile financiare ale strategiei UE 2020 și își exprimă îndoiala în ceea ce privește capacitatea de a asigura, în contextul cadrului financiar actual, o finanțare adecvată a acestor inițiative;

| 23. | reamintește că prioritățile pentru 2011, având în vedere strategia UE 2020, vor fi finanțate în principal de la această rubrică, iar competențele dobândite de UE în urma intrării în vigoare a tratatului ar putea avea implicații bugetare; subliniază că politica din domeniul spațiului, care constituie un exemplu concret de politică industrială europeană care urmărește promovarea progresului științific, tehnologic și de mediu, consolidând, în același timp, competitivitatea industrială, impune atât UE, cât și statelor membre să continue să facă eforturi financiare în contextul GMES; |
| --- | --- |

23.

reamintește că prioritățile pentru 2011, având în vedere strategia UE 2020, vor fi finanțate în principal de la această rubrică, iar competențele dobândite de UE în urma intrării în vigoare a tratatului ar putea avea implicații bugetare; subliniază că politica din domeniul spațiului, care constituie un exemplu concret de politică industrială europeană care urmărește promovarea progresului științific, tehnologic și de mediu, consolidând, în același timp, competitivitatea industrială, impune atât UE, cât și statelor membre să continue să facă eforturi financiare în contextul GMES;

| 24. | salută inițiativa Comisiei „Tineretul în mișcare”, al cărei obiectiv este sporirea performanței și a atractivității la nivel internațional ale instituțiilor de învățământ superior din UE și creșterea standardului global de educație și formare în UE; sprijină ferm promovarea egalității de șanse pentru toți tinerii, indiferent de educația lor; dorește să evidențieze importanța unei finanțări suficiente a unei politici ambițioase în domeniul educației și formării, inclusiv al formării profesionale, care are un rol esențial în cadrul strategiei UE 2020; subliniază că UE va apela la toate resursele de care dispune pentru a face față acestei provocări ambițioase care conferă un impuls fără precedent dezvoltării unei politici cuprinzătoare a UE în domeniul tineretului; subliniază, cu toate acestea, că lansarea unei asemenea inițiative-far cuprinzătoare, care să includă o serie de programe distincte și bine stabilite ale UE din acest domeniu, nu ar trebui să atenueze importanța acordată programelor individuale; |
| --- | --- |

24.

salută inițiativa Comisiei „Tineretul în mișcare”, al cărei obiectiv este sporirea performanței și a atractivității la nivel internațional ale instituțiilor de învățământ superior din UE și creșterea standardului global de educație și formare în UE; sprijină ferm promovarea egalității de șanse pentru toți tinerii, indiferent de educația lor; dorește să evidențieze importanța unei finanțări suficiente a unei politici ambițioase în domeniul educației și formării, inclusiv al formării profesionale, care are un rol esențial în cadrul strategiei UE 2020; subliniază că UE va apela la toate resursele de care dispune pentru a face față acestei provocări ambițioase care conferă un impuls fără precedent dezvoltării unei politici cuprinzătoare a UE în domeniul tineretului; subliniază, cu toate acestea, că lansarea unei asemenea inițiative-far cuprinzătoare, care să includă o serie de programe distincte și bine stabilite ale UE din acest domeniu, nu ar trebui să atenueze importanța acordată programelor individuale;

| 25. | subliniază că resursele bugetare care vor fi puse la dispoziție în viitor pentru instrumente precum programul „Învățare de-a lungul vieții” și competențele orizontale, cum ar fi competențele în domeniul informatic, competențele cu caracter internațional, competențele antreprenoriale și multilingvismul, ar trebui să reflecte valoarea adăugată europeană ridicată creată de instrumentele respective și, prin urmare, ar trebui să li se acorde prioritate în bugetul 2011; |
| --- | --- |

25.

subliniază că resursele bugetare care vor fi puse la dispoziție în viitor pentru instrumente precum programul „Învățare de-a lungul vieții” și competențele orizontale, cum ar fi competențele în domeniul informatic, competențele cu caracter internațional, competențele antreprenoriale și multilingvismul, ar trebui să reflecte valoarea adăugată europeană ridicată creată de instrumentele respective și, prin urmare, ar trebui să li se acorde prioritate în bugetul 2011;

| 26. | își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că turismul, care generează în mod indirect peste 10 % din PIB-ul UE și care a intrat integral în sfera de competență a UE odată cu ratificarea Tratatului de la Lisabona, nu este identificat în mod clar în PB 2011; |
| --- | --- |

26.

își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că turismul, care generează în mod indirect peste 10 % din PIB-ul UE și care a intrat integral în sfera de competență a UE odată cu ratificarea Tratatului de la Lisabona, nu este identificat în mod clar în PB 2011;

| 27. | constată, pentru prima dată, includerea unor credite de plată destinate Fondului european de ajustare la globalizare și consideră că acesta este un element important în procesul global de reflecție cu privire la gestionarea și vizibilitatea acestui fond; consideră totuși că aceste credite de plată s-ar putea să fie insuficiente pentru acoperirea sumelor necesare pentru solicitările de ajutor din FEG din 2011; prin urmare, își reiterează cererea de a nu finanța solicitările de ajutor din FEG exclusiv prin transferuri de la liniile FSE și solicită Comisiei să identifice și să utilizeze fără întârziere mai multe linii bugetare în acest scop; subliniază necesitatea unei proceduri mai simple și mai rapide pentru mobilizarea fondului (5); |
| --- | --- |

27.

constată, pentru prima dată, includerea unor credite de plată destinate Fondului european de ajustare la globalizare și consideră că acesta este un element important în procesul global de reflecție cu privire la gestionarea și vizibilitatea acestui fond; consideră totuși că aceste credite de plată s-ar putea să fie insuficiente pentru acoperirea sumelor necesare pentru solicitările de ajutor din FEG din 2011; prin urmare, își reiterează cererea de a nu finanța solicitările de ajutor din FEG exclusiv prin transferuri de la liniile FSE și solicită Comisiei să identifice și să utilizeze fără întârziere mai multe linii bugetare în acest scop; subliniază necesitatea unei proceduri mai simple și mai rapide pentru mobilizarea fondului (5);

| 28. | ia act de majorarea foarte modestă sau de stagnarea (comparativ cu bugetul 2010) a creditelor de angajament destinate EURES și celor trei linii bugetare care sprijină relațiile industriale și dialogul social; consideră că, în contextul actual de concedieri masive și restructurări datorate crizei, aceste linii ar trebui consolidate; |
| --- | --- |

28.

ia act de majorarea foarte modestă sau de stagnarea (comparativ cu bugetul 2010) a creditelor de angajament destinate EURES și celor trei linii bugetare care sprijină relațiile industriale și dialogul social; consideră că, în contextul actual de concedieri masive și restructurări datorate crizei, aceste linii ar trebui consolidate;

Rubrica 1b

| 29. | constată că PB 2011 prevede o creștere cu 3,2 % a CA, acestea ridicându-se la un cuantum total de 50 970 de milioane EUR, dintre care 39 891,5 milioane EUR sunt destinate fondurilor structurale (FEDR și FSE), această sumă fiind similară celei din 2010, iar 11 078,6 milioane EUR sunt destinate Fondului de coeziune; |
| --- | --- |

29.

constată că PB 2011 prevede o creștere cu 3,2 % a CA, acestea ridicându-se la un cuantum total de 50 970 de milioane EUR, dintre care 39 891,5 milioane EUR sunt destinate fondurilor structurale (FEDR și FSE), această sumă fiind similară celei din 2010, iar 11 078,6 milioane EUR sunt destinate Fondului de coeziune;

| 30. | constată că această propunere este coerentă cu alocarea prevăzută în CFM, având în vedere adaptarea tehnică a cadrului financiar pentru 2011 (6) (majorarea cu 336 de milioane EUR), prevăzută la punctul 17 din AII; înțelege, în acest sens, originea marjei de 16,9 milioane EUR, care se datorează în principal alocărilor pentru asistență tehnică și reprezintă 0,03 % din cuantumul rubricii; |
| --- | --- |

30.

constată că această propunere este coerentă cu alocarea prevăzută în CFM, având în vedere adaptarea tehnică a cadrului financiar pentru 2011 (6) (majorarea cu 336 de milioane EUR), prevăzută la punctul 17 din AII; înțelege, în acest sens, originea marjei de 16,9 milioane EUR, care se datorează în principal alocărilor pentru asistență tehnică și reprezintă 0,03 % din cuantumul rubricii;

| 31. | salută majorarea cu 16,9 % a CP, până la 42 541 de milioane EUR, propusă pentru 2011, dar își exprimă totuși îngrijorarea cu privire la faptul că nevoile de plată au fost estimate pe baza ratelor de plată istorice în raport cu tranșele de angajament corespunzătoare din perioada de programare 2000-2006, deși punerea în aplicare a programelor se realiza într-un ritm mult mai lent la începutul perioadei de programare 2007-2013 și, prin urmare, va trebui accelerată puternic, în special în 2011; |
| --- | --- |

31.

salută majorarea cu 16,9 % a CP, până la 42 541 de milioane EUR, propusă pentru 2011, dar își exprimă totuși îngrijorarea cu privire la faptul că nevoile de plată au fost estimate pe baza ratelor de plată istorice în raport cu tranșele de angajament corespunzătoare din perioada de programare 2000-2006, deși punerea în aplicare a programelor se realiza într-un ritm mult mai lent la începutul perioadei de programare 2007-2013 și, prin urmare, va trebui accelerată puternic, în special în 2011;

| 32. | își exprimă îndoiala cu privire la faptul că ajustările operate, în special prin alocarea plăților amânate ca procent din plățile preconizate în anii viitori, sunt pe deplin adecvate pentru a satisface toate nevoile de plată suplimentare apărute, în special, datorită următorilor factori:






  — | modificările legislative recente care au ca scop în primul rând facilitarea gestionării fondurilor UE și accelerarea investițiilor; |
| --- | --- | --- |

32.

își exprimă îndoiala cu privire la faptul că ajustările operate, în special prin alocarea plăților amânate ca procent din plățile preconizate în anii viitori, sunt pe deplin adecvate pentru a satisface toate nevoile de plată suplimentare apărute, în special, datorită următorilor factori:

—

modificările legislative recente care au ca scop în primul rând facilitarea gestionării fondurilor UE și accelerarea investițiilor;

| — | 2011 va fi primul an complet în care vor fi aprobate toate sistemele de gestiune și control, aceasta fiind o condiție prealabilă pentru plățile intermediare, ceea ce înseamnă că punerea în aplicare a programelor își va atinge ritmul normal, fiind deja selectate proiecte în valoare de peste 93 de miliarde, ceea ce reprezintă 27 % din volumul de finanțare total pentru această perioadă potrivit situației de la sfârșitul lui martie 2010; |
| --- | --- |

—

2011 va fi primul an complet în care vor fi aprobate toate sistemele de gestiune și control, aceasta fiind o condiție prealabilă pentru plățile intermediare, ceea ce înseamnă că punerea în aplicare a programelor își va atinge ritmul normal, fiind deja selectate proiecte în valoare de peste 93 de miliarde, ceea ce reprezintă 27 % din volumul de finanțare total pentru această perioadă potrivit situației de la sfârșitul lui martie 2010;

| — | se preconizează continuarea în 2011 a procesului de încheiere a programelor din perioada 2000-2006, fapt care va impune executarea plăților finale, eliberând totodată resurse ce ar putea accelera în continuare punerea în aplicare a programelor din perioada 2007-2013; |
| --- | --- |

—

se preconizează continuarea în 2011 a procesului de încheiere a programelor din perioada 2000-2006, fapt care va impune executarea plăților finale, eliberând totodată resurse ce ar putea accelera în continuare punerea în aplicare a programelor din perioada 2007-2013;

| 33. | consideră, de asemenea, că este de o importanță esențială să existe resurse adecvate pentru politica de coeziune pentru a accelera redresarea economiei europene și pentru a aduce un aport destinată regiunilor la strategia Europa 2020; subliniază sinergiile pe care cooperarea macroregională la nivelul UE le creează pentru atingerea obiectivelor strategiei Europa 2020 și necesitatea de a aloca suficiente resurse pentru aplicarea strategiilor macroregionale existente; prin urmare, solicită Comisiei și Consiliului să prezinte și să adopte fără întârziere un buget rectificativ în cazul în care creditele de plată se dovedesc a fi insuficiente în raport cu necesitățile; |
| --- | --- |

33.

consideră, de asemenea, că este de o importanță esențială să existe resurse adecvate pentru politica de coeziune pentru a accelera redresarea economiei europene și pentru a aduce un aport destinată regiunilor la strategia Europa 2020; subliniază sinergiile pe care cooperarea macroregională la nivelul UE le creează pentru atingerea obiectivelor strategiei Europa 2020 și necesitatea de a aloca suficiente resurse pentru aplicarea strategiilor macroregionale existente; prin urmare, solicită Comisiei și Consiliului să prezinte și să adopte fără întârziere un buget rectificativ în cazul în care creditele de plată se dovedesc a fi insuficiente în raport cu necesitățile;

| 34. | solicită Comisiei să își continue cooperarea strânsă cu statele membre care au o rată de absorbție scăzută, pentru a îmbunătăți în continuare situația privind absorbția pe teren; este conștient de faptul că o rată redusă de absorbție poate pune în pericol aplicarea progresivă a politicilor UE; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să își continue cooperarea strânsă cu statele membre care au o rată de absorbție scăzută, pentru a îmbunătăți în continuare situația privind absorbția pe teren; este conștient de faptul că o rată redusă de absorbție poate pune în pericol aplicarea progresivă a politicilor UE;

| 35. | solicită, de asemenea, Comisiei să își continue reflecția cu privire la modul în care poate fi reorganizat sistemul complex de norme și cerințe impuse de Comisie și/sau de statele membre, pentru a acorda o prioritate mai mare realizării obiectivelor și nu aspectelor legislative și normative, fără însă a se îndepărta de la principiul bunei gestiuni financiare; subliniază că această reflecție ar trebui să contribuie și la o mai bună elaborare a reglementărilor de bază ale următoarei perioade de programare; reamintește în acest sens Declarația comună din noiembrie 2009 cu privire la simplificarea și utilizarea mai bine direcționată a fondurilor structurale și de coeziune în contextul crizei economice; |
| --- | --- |

35.

solicită, de asemenea, Comisiei să își continue reflecția cu privire la modul în care poate fi reorganizat sistemul complex de norme și cerințe impuse de Comisie și/sau de statele membre, pentru a acorda o prioritate mai mare realizării obiectivelor și nu aspectelor legislative și normative, fără însă a se îndepărta de la principiul bunei gestiuni financiare; subliniază că această reflecție ar trebui să contribuie și la o mai bună elaborare a reglementărilor de bază ale următoarei perioade de programare; reamintește în acest sens Declarația comună din noiembrie 2009 cu privire la simplificarea și utilizarea mai bine direcționată a fondurilor structurale și de coeziune în contextul crizei economice;

Rubrica 2

| 36. | reamintește că una dintre principalele modificări introduse de TFUE este eliminarea distincției dintre cheltuielile obligatorii și neobligatorii din procedura bugetară, permițând în sfârșit celor două ramuri ale autorității bugetare să negocieze de pe poziții de egalitate cu privire la creditele anuale; reamintește că, în bugetul general, cheltuielile obligatorii reprezentau aproape 34 %, majoritatea fiind înregistrate la rubrica 2; |
| --- | --- |

36.

reamintește că una dintre principalele modificări introduse de TFUE este eliminarea distincției dintre cheltuielile obligatorii și neobligatorii din procedura bugetară, permițând în sfârșit celor două ramuri ale autorității bugetare să negocieze de pe poziții de egalitate cu privire la creditele anuale; reamintește că, în bugetul general, cheltuielile obligatorii reprezentau aproape 34 %, majoritatea fiind înregistrate la rubrica 2;

| 37. | subliniază că pe parcursul ultimilor ani autoritatea bugetară a recurs la această rubrică pentru a ajunge la un acord global privind bugetele anuale, prin folosirea marjelor sau realocarea de credite pentru a fi utilizate în cadrul altor programe și măsuri; |
| --- | --- |

37.

subliniază că pe parcursul ultimilor ani autoritatea bugetară a recurs la această rubrică pentru a ajunge la un acord global privind bugetele anuale, prin folosirea marjelor sau realocarea de credite pentru a fi utilizate în cadrul altor programe și măsuri;

| 38. | constată că, în ciuda afirmației potrivit căreia creditele își mențin stabilitatea, veniturile alocate au scăzut cu peste 25 % pentru 2011, măsurile de sprijinire a pieței au scăzut cu aproape 22 % (ajungând la 3 491 de milioane EUR), iar creditele destinate măsurilor veterinare și de protecție a plantelor au scăzut cu 7,8 %; își exprimă îngrijorarea cu privire la prezumțiile optimiste ale Comisiei (ținând seama de volatilitatea crescută a piețelor și vulnerabilitatea activităților agricole la riscurile sanitare), în ceea ce privește tendințele de pe piețele agricole în 2011, prezumții care au condus la o reducere cu cca. 900 de milioane EUR a cheltuielilor aferente pieței;îndeamnă Comisia și Consiliul să monitorizeze cu atenție evoluția piețelor agricole și să fie pregătite să reacționeze rapid și eficace adoptând măsurile de siguranță necesare pentru a contracara evoluțiile negative ale pieței și volatilitatea prețurilor de pe piață; își exprimă îngrijorarea, de asemenea, cu privire la reducerea planificată a creditelor pentru măsuri veterinare și de protecție a plantelor, ținând seama de necesitatea de a rămâne vigilenți în ceea ce privește eradicarea bolilor la animale; |
| --- | --- |

38.

constată că, în ciuda afirmației potrivit căreia creditele își mențin stabilitatea, veniturile alocate au scăzut cu peste 25 % pentru 2011, măsurile de sprijinire a pieței au scăzut cu aproape 22 % (ajungând la 3 491 de milioane EUR), iar creditele destinate măsurilor veterinare și de protecție a plantelor au scăzut cu 7,8 %; își exprimă îngrijorarea cu privire la prezumțiile optimiste ale Comisiei (ținând seama de volatilitatea crescută a piețelor și vulnerabilitatea activităților agricole la riscurile sanitare), în ceea ce privește tendințele de pe piețele agricole în 2011, prezumții care au condus la o reducere cu cca. 900 de milioane EUR a cheltuielilor aferente pieței;îndeamnă Comisia și Consiliul să monitorizeze cu atenție evoluția piețelor agricole și să fie pregătite să reacționeze rapid și eficace adoptând măsurile de siguranță necesare pentru a contracara evoluțiile negative ale pieței și volatilitatea prețurilor de pe piață; își exprimă îngrijorarea, de asemenea, cu privire la reducerea planificată a creditelor pentru măsuri veterinare și de protecție a plantelor, ținând seama de necesitatea de a rămâne vigilenți în ceea ce privește eradicarea bolilor la animale;

| 39. | salută majorarea creditelor destinate ajutoarelor directe decuplate (9,7 %), programului de încurajare a consumului de fructe și legume în școli (o majorare cu 50 %, până la 90 de milioane EUR) și programului de distribuire a laptelui în școli (5,3 %), precum și creditele alocate programului de ajutorare a persoanelor defavorizate; constată cu satisfacție scăderea constantă a restituirilor la export începând cu 2007 (ajungând la 166 de milioane EUR în PB 2011); |
| --- | --- |

39.

salută majorarea creditelor destinate ajutoarelor directe decuplate (9,7 %), programului de încurajare a consumului de fructe și legume în școli (o majorare cu 50 %, până la 90 de milioane EUR) și programului de distribuire a laptelui în școli (5,3 %), precum și creditele alocate programului de ajutorare a persoanelor defavorizate; constată cu satisfacție scăderea constantă a restituirilor la export începând cu 2007 (ajungând la 166 de milioane EUR în PB 2011);

| 40. | salută decizia Comisiei de a realoca fondurile necheltuite de mai multe state membre altor state membre care au implementat programul cu succes; |
| --- | --- |

40.

salută decizia Comisiei de a realoca fondurile necheltuite de mai multe state membre altor state membre care au implementat programul cu succes;

| 41. | constată că măsurile privind clima reprezintă o prioritate, astfel cum s-a stabilit în cuprinsul strategiei Europa 2020, și ia act de modificarea denumirii titlului 7, „Mediul și măsuri privind clima”; ia act de majorarea creditelor propuse pentru punerea în aplicare a politicilor și legislației UE privind măsurile vizând clima și de o nouă măsură pregătitoare privind generalizarea măsurilor vizând clima și a adaptării la aceasta; |
| --- | --- |

41.

constată că măsurile privind clima reprezintă o prioritate, astfel cum s-a stabilit în cuprinsul strategiei Europa 2020, și ia act de modificarea denumirii titlului 7, „Mediul și măsuri privind clima”; ia act de majorarea creditelor propuse pentru punerea în aplicare a politicilor și legislației UE privind măsurile vizând clima și de o nouă măsură pregătitoare privind generalizarea măsurilor vizând clima și a adaptării la aceasta;

| 42. | salută majorarea CA destinate LIFE+ până la 333,5 milioane EUR (o creștere de 8,7 %) și majorarea considerabilă a CP (24.3 %, până la 268,2 milioane EUR), majorare coerentă cu ratele de execuție îmbunătățite, nu în ultimul rând în vederea măsurilor ce vor da curs strategiei privind biodiversitatea planificate pentru 2010; atrage atenția asupra faptului că amploarea provocărilor de mediu cu care se confruntă UE, inclusiv poluarea apelor, necesită un efort financiar suplimentare în cadrul acestui program; |
| --- | --- |

42.

salută majorarea CA destinate LIFE+ până la 333,5 milioane EUR (o creștere de 8,7 %) și majorarea considerabilă a CP (24.3 %, până la 268,2 milioane EUR), majorare coerentă cu ratele de execuție îmbunătățite, nu în ultimul rând în vederea măsurilor ce vor da curs strategiei privind biodiversitatea planificate pentru 2010; atrage atenția asupra faptului că amploarea provocărilor de mediu cu care se confruntă UE, inclusiv poluarea apelor, necesită un efort financiar suplimentare în cadrul acestui program;

| 43. | reamintește că măsura specifică, adoptată în cadrul bugetului 2010, de sprijinire a pieței în sectorul produselor lactate pentru a atenua consecințele crizei din domeniul produselor lactate urma să fie o măsură unică; solicită Comisiei să examineze modul în care statele membre utilizează finanțarea excepțională, în valoare de 300 de milioane EUR, destinată sectorului produselor lactate și să prezinte propuneri privind o abordare permanentă și propuneri concrete privind modul de tratare a volatilității prețurilor din acest sector; |
| --- | --- |

43.

reamintește că măsura specifică, adoptată în cadrul bugetului 2010, de sprijinire a pieței în sectorul produselor lactate pentru a atenua consecințele crizei din domeniul produselor lactate urma să fie o măsură unică; solicită Comisiei să examineze modul în care statele membre utilizează finanțarea excepțională, în valoare de 300 de milioane EUR, destinată sectorului produselor lactate și să prezinte propuneri privind o abordare permanentă și propuneri concrete privind modul de tratare a volatilității prețurilor din acest sector;

| 44. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că importanța politică a politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) nu se reflectă în mod adecvat în proiectul de buget 2011; observă că fondurile propuse pentru dezvoltarea unei politici maritime integrate nu sunt suficiente pentru a acoperi cele mai importante aspecte ale lansării acestei noi politici; subliniază că este posibil ca UE să dezvolte o nouă politică maritimă în detrimentul domeniilor din cadrul PCP care constituie în prezent o prioritate din punctul de vedere al finanțării de la buget; subliniază că, pe viitor, o astfel de politică va necesita o finanțare adecvată, în cadrul mai multor linii bugetare; |
| --- | --- |

44.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că importanța politică a politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) nu se reflectă în mod adecvat în proiectul de buget 2011; observă că fondurile propuse pentru dezvoltarea unei politici maritime integrate nu sunt suficiente pentru a acoperi cele mai importante aspecte ale lansării acestei noi politici; subliniază că este posibil ca UE să dezvolte o nouă politică maritimă în detrimentul domeniilor din cadrul PCP care constituie în prezent o prioritate din punctul de vedere al finanțării de la buget; subliniază că, pe viitor, o astfel de politică va necesita o finanțare adecvată, în cadrul mai multor linii bugetare;

Rubrica 3a

| 45. | constată că majorarea globală a fondurilor aferente acestei rubrici (majorare cu 12,8 %) pare să confere efecte practice ambițiilor din acest domeniu exprimate în Tratatul de la Lisabona, precum și Programului de la Stockholm; |
| --- | --- |

45.

constată că majorarea globală a fondurilor aferente acestei rubrici (majorare cu 12,8 %) pare să confere efecte practice ambițiilor din acest domeniu exprimate în Tratatul de la Lisabona, precum și Programului de la Stockholm;

| 46. | subliniază necesitatea majorării creditelor destinate îmbunătățirii condițiilor de detenție; reamintește, în conformitate cu declarațiile din Programul de la Stockholm, că este necesar să fie prevăzute măsuri de incluziune socială și programe de relocare socială, precum și să fie sprijinite inițiativele de combatere a consumului de droguri (care presupun măsuri de prevenție, de reabilitare și de reducere a consecințelor negative); |
| --- | --- |

46.

subliniază necesitatea majorării creditelor destinate îmbunătățirii condițiilor de detenție; reamintește, în conformitate cu declarațiile din Programul de la Stockholm, că este necesar să fie prevăzute măsuri de incluziune socială și programe de relocare socială, precum și să fie sprijinite inițiativele de combatere a consumului de droguri (care presupun măsuri de prevenție, de reabilitare și de reducere a consecințelor negative);

| 47. | ia act, în acest sens, de comunicarea Comisiei privind un plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm și salută, în domeniul imigrației și al sprijinului acordat pentru integrarea imigranților, creșterea propusă a CA aferente Fondului pentru frontierele externe (254 de milioane EUR, o creștere de 22 %) și Fondului european pentru refugiați (94 de milioane EUR, o creștere de 1,3 %); |
| --- | --- |

47.

ia act, în acest sens, de comunicarea Comisiei privind un plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm și salută, în domeniul imigrației și al sprijinului acordat pentru integrarea imigranților, creșterea propusă a CA aferente Fondului pentru frontierele externe (254 de milioane EUR, o creștere de 22 %) și Fondului european pentru refugiați (94 de milioane EUR, o creștere de 1,3 %);

| 48. | recunoaște că scăderea propusă a creditelor destinate FRONTEX în 2011, în ciuda volumului de muncă tot mai mare al acestuia, se datorează unei evaluări actualizate a creditelor destinate FRONTEX și neutilizate și a surplusurilor anuale; |
| --- | --- |

48.

recunoaște că scăderea propusă a creditelor destinate FRONTEX în 2011, în ciuda volumului de muncă tot mai mare al acestuia, se datorează unei evaluări actualizate a creditelor destinate FRONTEX și neutilizate și a surplusurilor anuale;

| 49. | salută adoptarea Regulamentului privind crearea unui Birou European de Sprijin pentru Azil (BESA) și invită Comisia să se asigure că BESA începe să funcționeze în timp util înainte de 2011 și că se alocă resurse financiare suficiente pentru ca Biroul să își înceapă mandatul; |
| --- | --- |

49.

salută adoptarea Regulamentului privind crearea unui Birou European de Sprijin pentru Azil (BESA) și invită Comisia să se asigure că BESA începe să funcționeze în timp util înainte de 2011 și că se alocă resurse financiare suficiente pentru ca Biroul să își înceapă mandatul;

| 50. | își exprimă regretul cu privire la faptul că, în așteptarea prezentării unei propuneri de regulament (programată pentru 2013) privind EUROPOL, o agenție a UE finanțată de la bugetul UE începând cu 2010, cuantumul creditelor pentru 2011 (82,9 milioane EUR) rămâne aproape neschimbat în comparație cu 2010 (79,7 milioane EUR) în ciuda declarației din Programul de la Stockholm privind consolidarea EUROPOL; |
| --- | --- |

50.

își exprimă regretul cu privire la faptul că, în așteptarea prezentării unei propuneri de regulament (programată pentru 2013) privind EUROPOL, o agenție a UE finanțată de la bugetul UE începând cu 2010, cuantumul creditelor pentru 2011 (82,9 milioane EUR) rămâne aproape neschimbat în comparație cu 2010 (79,7 milioane EUR) în ciuda declarației din Programul de la Stockholm privind consolidarea EUROPOL;

| 51. | constată că, în ciuda incertitudinilor legate de calendarul pentru dezvoltarea și punerea în funcțiune a Sistemului de Informații Schengen II (SIS II), se propune doar o scădere ușoară a CA, de la 35 de milioane la 30 de milioane EUR, în timp ce creditele de plată cresc de la 19,5 milioane la 21 de milioane EUR; reamintește că suma estimată de Comisie ca fiind necesară până la punerea în funcțiune a SIS II în al patrulea trimestru din 2011 este de 27,91 milioane EUR; atrage atenția că dezvoltarea SIS II este deja în întârziere față de calendarul planificat și cel mai probabil nu va fi finalizată până la sfârșitul lui 2011; având în vedere că migrarea către SIS II devine din ce în ce mai puțin probabilă, în prezent fiind în curs de pregătire o opțiune alternativă, consideră că este necesar ca o parte din aceste fonduri să fie înscrise în rezervă în așteptarea unor analize suplimentare; |
| --- | --- |

51.

constată că, în ciuda incertitudinilor legate de calendarul pentru dezvoltarea și punerea în funcțiune a Sistemului de Informații Schengen II (SIS II), se propune doar o scădere ușoară a CA, de la 35 de milioane la 30 de milioane EUR, în timp ce creditele de plată cresc de la 19,5 milioane la 21 de milioane EUR; reamintește că suma estimată de Comisie ca fiind necesară până la punerea în funcțiune a SIS II în al patrulea trimestru din 2011 este de 27,91 milioane EUR; atrage atenția că dezvoltarea SIS II este deja în întârziere față de calendarul planificat și cel mai probabil nu va fi finalizată până la sfârșitul lui 2011; având în vedere că migrarea către SIS II devine din ce în ce mai puțin probabilă, în prezent fiind în curs de pregătire o opțiune alternativă, consideră că este necesar ca o parte din aceste fonduri să fie înscrise în rezervă în așteptarea unor analize suplimentare;

| 52. | subliniază că finanțarea agenției planificate pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă în spațiul de libertate, securitate și justiție nu trebuie să ducă la dezvoltarea unor sisteme informatice suplimentare atât timp cât SIS II sau o soluție alternativă și VIS nu sunt încă funcționale; solicită precizarea clară a costurilor acestei agenții și ale proiectelor ei; |
| --- | --- |

52.

subliniază că finanțarea agenției planificate pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă în spațiul de libertate, securitate și justiție nu trebuie să ducă la dezvoltarea unor sisteme informatice suplimentare atât timp cât SIS II sau o soluție alternativă și VIS nu sunt încă funcționale; solicită precizarea clară a costurilor acestei agenții și ale proiectelor ei;

Rubrica 3b

| 53. | reamintește că rubrica 3b cuprinde aspecte foarte importante pentru cetățenii europeni, cum ar fi tineretul, programele educaționale și culturale, sănătatea publică, protecția consumatorilor, instrumentul de protecție civilă și politica în domeniul comunicării; prin urmare, constată cu mare îngrijorare că, al doilea an consecutiv, creditele globale au scăzut, CA reducându-se cu 0,03 % (până la 667,8 milioane EUR), iar CP cu 3,1 % (până la 638,9 milioane EUR) față de bugetul 2010, lăsând o marjă de 15,2 milioane EUR; |
| --- | --- |

53.

reamintește că rubrica 3b cuprinde aspecte foarte importante pentru cetățenii europeni, cum ar fi tineretul, programele educaționale și culturale, sănătatea publică, protecția consumatorilor, instrumentul de protecție civilă și politica în domeniul comunicării; prin urmare, constată cu mare îngrijorare că, al doilea an consecutiv, creditele globale au scăzut, CA reducându-se cu 0,03 % (până la 667,8 milioane EUR), iar CP cu 3,1 % (până la 638,9 milioane EUR) față de bugetul 2010, lăsând o marjă de 15,2 milioane EUR;

| 54. | constată că creșterea propusă în cazul unor programe (Media 2007, Cultura 2007, sănătatea publică etc.) a fost posibilă datorită lipsei de CA pentru mai multe proiecte-pilot și măsuri pregătitoare; prin urmare, își exprimă regretul cu privire la faptul că marja redusă va oferi puțin spațiu de manevră la luarea deciziilor privind consolidarea finanțării acordate priorităților care aduc cetățenilor beneficii directe, precum și la adoptarea propunerilor de proiecte și măsuri; |
| --- | --- |

54.

constată că creșterea propusă în cazul unor programe (Media 2007, Cultura 2007, sănătatea publică etc.) a fost posibilă datorită lipsei de CA pentru mai multe proiecte-pilot și măsuri pregătitoare; prin urmare, își exprimă regretul cu privire la faptul că marja redusă va oferi puțin spațiu de manevră la luarea deciziilor privind consolidarea finanțării acordate priorităților care aduc cetățenilor beneficii directe, precum și la adoptarea propunerilor de proiecte și măsuri;

| 55. | reafirmă faptul că investițiile coordonate și multidisciplinare în domeniul tineretului trebuie începute fără întârziere ca element prezent în toate politicile și că, drept urmare, ar trebui propusă o creștere a finanțării destinate instrumentelor din domeniul politicilor pentru tineret; își exprimă regretul cu privire la lipsa de ambiție manifestată de Comisie prin tratarea neadecvată a acestei priorități și își confirmă intenția de a modifica proiectul de buget în vederea acordării unei finanțări adecvate acestei priorități; |
| --- | --- |

55.

reafirmă faptul că investițiile coordonate și multidisciplinare în domeniul tineretului trebuie începute fără întârziere ca element prezent în toate politicile și că, drept urmare, ar trebui propusă o creștere a finanțării destinate instrumentelor din domeniul politicilor pentru tineret; își exprimă regretul cu privire la lipsa de ambiție manifestată de Comisie prin tratarea neadecvată a acestei priorități și își confirmă intenția de a modifica proiectul de buget în vederea acordării unei finanțări adecvate acestei priorități;

| 56. | reamintește că încurajarea și promovarea cooperării în domeniul tineretului și sportului reprezintă o prioritate pentru bugetul 2011 și subliniază că sprijinirea financiară a evenimentelor anuale speciale este un instrument important în acest sens; își exprimă regretul cu privire la faptul că în proiectul de buget pentru 2011 nu au fost incluse CA (mențiunea simbolică „p.m.” pentru CA și numai 2,9 milioane EUR pentru CP), comparativ cu 9,8 milioane EUR și, respectiv, 10,25 milioane EUR în bugetul 2010; |
| --- | --- |

56.

reamintește că încurajarea și promovarea cooperării în domeniul tineretului și sportului reprezintă o prioritate pentru bugetul 2011 și subliniază că sprijinirea financiară a evenimentelor anuale speciale este un instrument important în acest sens; își exprimă regretul cu privire la faptul că în proiectul de buget pentru 2011 nu au fost incluse CA (mențiunea simbolică „p.m.” pentru CA și numai 2,9 milioane EUR pentru CP), comparativ cu 9,8 milioane EUR și, respectiv, 10,25 milioane EUR în bugetul 2010;

| 57. | salută lansarea în 2011 a Anului european al voluntariatului, pe baza măsurilor pregătitoare introduse în bugetul 2010, și reamintește decizia Parlamentului și a Consiliului de a majora finanțarea globală prevăzută în actul legislativ corespunzător până la 8 milioane EUR; |
| --- | --- |

57.

salută lansarea în 2011 a Anului european al voluntariatului, pe baza măsurilor pregătitoare introduse în bugetul 2010, și reamintește decizia Parlamentului și a Consiliului de a majora finanțarea globală prevăzută în actul legislativ corespunzător până la 8 milioane EUR;

| 58. | își exprimă îngrijorarea cu privire la nivelul scăzut al creditelor - care au scăzut în unele cazuri chiar și în comparație cu 2010 - destinate programelor de promovare a cetățeniei europene, comunicării și informațiilor pentru mass-media; consideră că aceste programe constituie un element esențial în formarea unei identități europene și în informarea cetățenilor europeni cu privire la proiectul european; |
| --- | --- |

58.

își exprimă îngrijorarea cu privire la nivelul scăzut al creditelor - care au scăzut în unele cazuri chiar și în comparație cu 2010 - destinate programelor de promovare a cetățeniei europene, comunicării și informațiilor pentru mass-media; consideră că aceste programe constituie un element esențial în formarea unei identități europene și în informarea cetățenilor europeni cu privire la proiectul european;

| 59. | regretă nivelul scăzut al creditelor pentru programul Daphne și atrage atenția asupra consecințelor negative pe care acest lucru le-ar putea avea asupra luptei împotriva violenței; solicită să se finanțeze în continuare măsurile eficace existente sau noi de combatere a tuturor formelor de violență împotriva copiilor, tinerilor și femeilor; |
| --- | --- |

59.

regretă nivelul scăzut al creditelor pentru programul Daphne și atrage atenția asupra consecințelor negative pe care acest lucru le-ar putea avea asupra luptei împotriva violenței; solicită să se finanțeze în continuare măsurile eficace existente sau noi de combatere a tuturor formelor de violență împotriva copiilor, tinerilor și femeilor;

Rubrica 4

| 60. | reamintește încă o dată marjele extrem de limitate disponibile la rubrica 4, fapt care nu permite UE să reacționeze în mod adecvat la crize și situații de urgență recurente și noi; subliniază faptul că discrepanța tot mai mare și insuportabilă dintre această rubrică finanțată insuficient și noile angajamente politice asumate de Consiliu pe plan mondial poate fi soluționată numai revizuind plafonul din cadrul CFM curent (7); |
| --- | --- |

60.

reamintește încă o dată marjele extrem de limitate disponibile la rubrica 4, fapt care nu permite UE să reacționeze în mod adecvat la crize și situații de urgență recurente și noi; subliniază faptul că discrepanța tot mai mare și insuportabilă dintre această rubrică finanțată insuficient și noile angajamente politice asumate de Consiliu pe plan mondial poate fi soluționată numai revizuind plafonul din cadrul CFM curent (7);

| 61. | salută majorarea propusă a creditelor pentru PEV Sud și PEV Est, în special pentru elementul Parteneriatul estic din cadrul celei din urmă; ia act în mod adecvat de golirea propusă a liniei bugetare aferente Strategiei UE pentru Marea Baltică, dar își exprimă regretul cu privire la faptul că acestei strategii nu i-a fost dedicată o sumă echivalentă în cadrul PEV Est; |
| --- | --- |

61.

salută majorarea propusă a creditelor pentru PEV Sud și PEV Est, în special pentru elementul Parteneriatul estic din cadrul celei din urmă; ia act în mod adecvat de golirea propusă a liniei bugetare aferente Strategiei UE pentru Marea Baltică, dar își exprimă regretul cu privire la faptul că acestei strategii nu i-a fost dedicată o sumă echivalentă în cadrul PEV Est;

| 62. | solicită Comisiei ca, pentru a realiza obiectivele și a garanta aplicarea eficace a Parteneriatului estic, să aloce asistență financiară suplimentară noilor programe indicative multianuale și programe indicative naționale din cadrul IEVP pentru perioada 2011-2013 care vizează țările membre ale Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

62.

solicită Comisiei ca, pentru a realiza obiectivele și a garanta aplicarea eficace a Parteneriatului estic, să aloce asistență financiară suplimentară noilor programe indicative multianuale și programe indicative naționale din cadrul IEVP pentru perioada 2011-2013 care vizează țările membre ale Parteneriatului estic;

| 63. | este extrem de îngrijorat de reducerea propusă cu peste 32 % a CA pentru asistența financiară destinată Palestinei, procesului de pace și UNRWA, având în vedere necesitatea recurentă de fonduri suplimentare; consideră că declarația Comisiei privind alocările excepțional de mari din anii precedenți, care nu pot fi menținute fără a pune în pericol finanțarea destinată altor țări din regiune, atrage încă o dată atenția asupra necesității stringente de a revizui în mod substanțial capacitățile de finanțare din cadrul rubricii 4 și nu ar trebui să ducă la o scădere a asistenței financiare, care este vitală pentru poporul palestinian, Autoritatea palestiniană și UNRWA; își reafirmă sprijinul pentru Autoritatea palestiniană în eforturile acesteia de consolidare a capacităților sale instituționale, reamintește că, chiar dacă UE ar trebui să fie pregătită să extindă pachetul de asistență pentru palestinieni, acest angajament nu este nelimitat în timp și insistă asupra faptului că, deși ajutorul umanitar trebuie să fie în continuare necondiționat, UE trebuie să își asume un rol politic care să ofere rezultate concrete în direcția creării unui stat palestinian, care să reflecte asistența sa financiară semnificativă și ponderea sa economică în regiune; |
| --- | --- |

63.

este extrem de îngrijorat de reducerea propusă cu peste 32 % a CA pentru asistența financiară destinată Palestinei, procesului de pace și UNRWA, având în vedere necesitatea recurentă de fonduri suplimentare; consideră că declarația Comisiei privind alocările excepțional de mari din anii precedenți, care nu pot fi menținute fără a pune în pericol finanțarea destinată altor țări din regiune, atrage încă o dată atenția asupra necesității stringente de a revizui în mod substanțial capacitățile de finanțare din cadrul rubricii 4 și nu ar trebui să ducă la o scădere a asistenței financiare, care este vitală pentru poporul palestinian, Autoritatea palestiniană și UNRWA; își reafirmă sprijinul pentru Autoritatea palestiniană în eforturile acesteia de consolidare a capacităților sale instituționale, reamintește că, chiar dacă UE ar trebui să fie pregătită să extindă pachetul de asistență pentru palestinieni, acest angajament nu este nelimitat în timp și insistă asupra faptului că, deși ajutorul umanitar trebuie să fie în continuare necondiționat, UE trebuie să își asume un rol politic care să ofere rezultate concrete în direcția creării unui stat palestinian, care să reflecte asistența sa financiară semnificativă și ponderea sa economică în regiune;

| 64. | subliniază, în acest sens, că nici utilizarea în întregime a marjei de la rubrica 4 exclusiv pentru asistența financiară destinată Palestinei nu ar fi suficientă pentru a ajunge la nivelul CA din 2010 (295 de milioane EUR în 2010, comparativ cu un cuantum ipotetic de 270 de milioane EUR în 2011); |
| --- | --- |

64.

subliniază, în acest sens, că nici utilizarea în întregime a marjei de la rubrica 4 exclusiv pentru asistența financiară destinată Palestinei nu ar fi suficientă pentru a ajunge la nivelul CA din 2010 (295 de milioane EUR în 2010, comparativ cu un cuantum ipotetic de 270 de milioane EUR în 2011);

| 65. | ia act de majorarea substanțială a creditelor (13,2 %) pentru procesul de extindere, care se așteaptă să progreseze în continuare în 2011 (negocieri în curs și potențiale cu Croația, Islanda, FYROM, Turcia și Balcanii de Vest); |
| --- | --- |

65.

ia act de majorarea substanțială a creditelor (13,2 %) pentru procesul de extindere, care se așteaptă să progreseze în continuare în 2011 (negocieri în curs și potențiale cu Croația, Islanda, FYROM, Turcia și Balcanii de Vest);

| 66. | consideră că majorarea propusă pentru ICD este adecvată, dar își exprimă regretul cu privire la modul de prezentare al Comisiei, care induce în eroare afișând o creștere de 65 de milioane EUR pentru mediu și gestionarea durabilă a resurselor naturale ca urmare a Acordului de la Copenhaga, deși această creștere se bazează pe programarea financiară, și nu pe bugetul 2010 (PB pentru 2011 prevede, de fapt, o reducere cu 1,2 milioane EUR a acestei linii comparativ cu bugetul 2010), ceea ce constituie un motiv de preocupare); insistă asupra faptului că pachetul financiar „cu aplicare rapidă” pentru schimbările climatice trebuie să vină în completarea programelor existente de cooperare pentru dezvoltare, nu să fie în detrimentul acestora; își exprimă îngrijorarea cu privire la coerența și vizibilitatea contribuției financiare „cu aplicare rapidă” și solicită statelor membre să pună prompt la dispoziția Comisiei informații, pentru a se asigura transparența totală și a se evidenția valoarea adăugată a contribuției UE; |
| --- | --- |

66.

consideră că majorarea propusă pentru ICD este adecvată, dar își exprimă regretul cu privire la modul de prezentare al Comisiei, care induce în eroare afișând o creștere de 65 de milioane EUR pentru mediu și gestionarea durabilă a resurselor naturale ca urmare a Acordului de la Copenhaga, deși această creștere se bazează pe programarea financiară, și nu pe bugetul 2010 (PB pentru 2011 prevede, de fapt, o reducere cu 1,2 milioane EUR a acestei linii comparativ cu bugetul 2010), ceea ce constituie un motiv de preocupare); insistă asupra faptului că pachetul financiar „cu aplicare rapidă” pentru schimbările climatice trebuie să vină în completarea programelor existente de cooperare pentru dezvoltare, nu să fie în detrimentul acestora; își exprimă îngrijorarea cu privire la coerența și vizibilitatea contribuției financiare „cu aplicare rapidă” și solicită statelor membre să pună prompt la dispoziția Comisiei informații, pentru a se asigura transparența totală și a se evidenția valoarea adăugată a contribuției UE;

| 67. | insistă asupra necesității de a majora bugetul comunitar pentru a finanța acțiuni menite să facă față fenomenelor migratorii, pentru a ameliora gestionarea migrației legale, a încetini fluxurile migrației ilegale și a optimiza efectele migrației asupra dezvoltării; |
| --- | --- |

67.

insistă asupra necesității de a majora bugetul comunitar pentru a finanța acțiuni menite să facă față fenomenelor migratorii, pentru a ameliora gestionarea migrației legale, a încetini fluxurile migrației ilegale și a optimiza efectele migrației asupra dezvoltării;

| 68. | reamintește sprijinul său pentru principiul asistenței financiare destinate țărilor din cadrul ACP care sunt furnizori principali de banane, dar își reafirmă opoziția fermă față de finanțarea măsurilor însoțitoare privind sectorul bananelor prin utilizarea marjei; reamintește că marja redusă din cadrul acestei rubrici nu permite finanțarea acestui tip de măsuri, care nu au fost prevăzute în momentul adoptării CFM în 2006; de asemenea, se opune ferm oricăror realocări de la instrumentele existente în cadrul rubricii 4 care ar pune în pericol prioritățile existente; prin urmare, se opune propunerii din proiectul de buget de a redistribui în acest scop 13 milioane EUR din cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare și 5 milioane EUR din cadrul Instrumentului financiar de protecție civilă; |
| --- | --- |

68.

reamintește sprijinul său pentru principiul asistenței financiare destinate țărilor din cadrul ACP care sunt furnizori principali de banane, dar își reafirmă opoziția fermă față de finanțarea măsurilor însoțitoare privind sectorul bananelor prin utilizarea marjei; reamintește că marja redusă din cadrul acestei rubrici nu permite finanțarea acestui tip de măsuri, care nu au fost prevăzute în momentul adoptării CFM în 2006; de asemenea, se opune ferm oricăror realocări de la instrumentele existente în cadrul rubricii 4 care ar pune în pericol prioritățile existente; prin urmare, se opune propunerii din proiectul de buget de a redistribui în acest scop 13 milioane EUR din cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare și 5 milioane EUR din cadrul Instrumentului financiar de protecție civilă;

| 69. | salută propunerea de modificare a regulamentului privind crearea unui instrument pentru țările industrializate (ICI+), dar se opune categoric ca acesta să fie finanțat de creditele programate a fi utilizate în cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare; subliniază că fondurile alocate cooperării pentru dezvoltare trebuie să vizeze reducerea sărăciei; este extrem de nemulțumit de faptul că, din creditele totale în valoare de 70,6 milioane EUR alocate acestui nou instrument în proiectul de buget, 45 milioane EUR provin de la Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

69.

salută propunerea de modificare a regulamentului privind crearea unui instrument pentru țările industrializate (ICI+), dar se opune categoric ca acesta să fie finanțat de creditele programate a fi utilizate în cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare; subliniază că fondurile alocate cooperării pentru dezvoltare trebuie să vizeze reducerea sărăciei; este extrem de nemulțumit de faptul că, din creditele totale în valoare de 70,6 milioane EUR alocate acestui nou instrument în proiectul de buget, 45 milioane EUR provin de la Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare;

| 70. | își reafirmă intenția de a furniza Serviciului european pentru acțiune externă mijloacele administrative necesare pentru a-și îndeplini misiunea; subliniază totuși că alocarea de noi resurse pentru includerea personalului provenit din serviciile diplomatice ale statelor membre, precum și costurile pentru infrastructura necesară ar trebui asociate unei majorări corespunzătoare a bugetului UE destinat acțiunii externe; |
| --- | --- |

70.

își reafirmă intenția de a furniza Serviciului european pentru acțiune externă mijloacele administrative necesare pentru a-și îndeplini misiunea; subliniază totuși că alocarea de noi resurse pentru includerea personalului provenit din serviciile diplomatice ale statelor membre, precum și costurile pentru infrastructura necesară ar trebui asociate unei majorări corespunzătoare a bugetului UE destinat acțiunii externe;

| 71. | salută majorarea creditelor pentru PESC până la 327,4 milioane EUR (CA), în conformitate cu programarea financiară și cu rolul și mai ambițios pe care UE dorește să îl aibă în zonele care trec printr-un proces de stabilizare sau sunt afectate de conflicte și crize; ia act de golirea liniei bugetare pentru reprezentanții speciali ai UE, conform prevederilor privind înființarea SEAE, și reamintește că dispozițiile specifice din AII privind PESC vor trebui supuse unei revizuiri profunde în cadrul negocierilor de revizuire a AII și al adoptării unei propuneri privind SEAE; |
| --- | --- |

71.

salută majorarea creditelor pentru PESC până la 327,4 milioane EUR (CA), în conformitate cu programarea financiară și cu rolul și mai ambițios pe care UE dorește să îl aibă în zonele care trec printr-un proces de stabilizare sau sunt afectate de conflicte și crize; ia act de golirea liniei bugetare pentru reprezentanții speciali ai UE, conform prevederilor privind înființarea SEAE, și reamintește că dispozițiile specifice din AII privind PESC vor trebui supuse unei revizuiri profunde în cadrul negocierilor de revizuire a AII și al adoptării unei propuneri privind SEAE;

| 72. | ia act de propunerea de majorare, în proiectul de buget 2011 față de bugetul 2010, a liniei bugetare aferente asistenței financiare macroeconomice (01 03 02); reamintește că mobilizarea acestui instrument pentru fiecare țară terță se află sub incidența procedurii legislative ordinare și solicită Comisiei să ofere explicații suplimentare pentru majorarea propusă; |
| --- | --- |

72.

ia act de propunerea de majorare, în proiectul de buget 2011 față de bugetul 2010, a liniei bugetare aferente asistenței financiare macroeconomice (01 03 02); reamintește că mobilizarea acestui instrument pentru fiecare țară terță se află sub incidența procedurii legislative ordinare și solicită Comisiei să ofere explicații suplimentare pentru majorarea propusă;

| 73. | salută instituirea unei măsuri pregătitoare privind un Corp voluntar european de ajutor umanitar, ca urmare a intrării în vigoare a TFUE (articolul 214) și în conformitate cu Anul european al voluntariatului în 2011; |
| --- | --- |

73.

salută instituirea unei măsuri pregătitoare privind un Corp voluntar european de ajutor umanitar, ca urmare a intrării în vigoare a TFUE (articolul 214) și în conformitate cu Anul european al voluntariatului în 2011;

Rubrica 5

| 74. | constată că totalul cheltuielilor administrative pentru toate instituțiile se estimează la 8 266,6 milioane EUR, ceea ce reprezintă o creștere de 4,5 %, lăsând o marjă de 149 de milioane EUR; |
| --- | --- |

74.

constată că totalul cheltuielilor administrative pentru toate instituțiile se estimează la 8 266,6 milioane EUR, ceea ce reprezintă o creștere de 4,5 %, lăsând o marjă de 149 de milioane EUR;

| 75. | subliniază că estimările provizorii ale fiecărei instituții, împreună cu bugetele rectificative prezentate în 2010, ar trebui să țină seama de toate necesitățile suplimentare legate de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, în special în ceea ce privește Parlamentul, Consiliul, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor; reamintește, în acest sens, Declarația comună din noiembrie 2009 privind rubrica 5, în care se făcea apel la toate instituțiile să depună toate eforturile posibile pentru a finanța necesitățile administrative legate de remunerarea personalului acestora în limita creditelor înscrise în secțiunile lor corespunzătoare din bugetul 2010; |
| --- | --- |

75.

subliniază că estimările provizorii ale fiecărei instituții, împreună cu bugetele rectificative prezentate în 2010, ar trebui să țină seama de toate necesitățile suplimentare legate de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, în special în ceea ce privește Parlamentul, Consiliul, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor; reamintește, în acest sens, Declarația comună din noiembrie 2009 privind rubrica 5, în care se făcea apel la toate instituțiile să depună toate eforturile posibile pentru a finanța necesitățile administrative legate de remunerarea personalului acestora în limita creditelor înscrise în secțiunile lor corespunzătoare din bugetul 2010;

| 76. | ia act de creșterea cu 2,9 % a cotei Comisiei în bugetul administrativ; constată, cu toate acestea, că nu toate costurile aferente creării și funcționării SEAE sunt incluse în această etapă; consideră că eventualele solicitări suplimentare în această privință nu ar trebui să aibă un impact negativ asupra activităților actuale ale instituției; prin urmare, accentuează insistent nevoia de a se ajunge la o structură eficientă care să conțină definiții clare ale responsabilităților pentru a evita orice suprapuneri de sarcini și costuri (administrative) inutile imputate bugetului, care, în caz contrar, ar înrăutăți și mai mult situația financiară de la această rubrică; |
| --- | --- |

76.

ia act de creșterea cu 2,9 % a cotei Comisiei în bugetul administrativ; constată, cu toate acestea, că nu toate costurile aferente creării și funcționării SEAE sunt incluse în această etapă; consideră că eventualele solicitări suplimentare în această privință nu ar trebui să aibă un impact negativ asupra activităților actuale ale instituției; prin urmare, accentuează insistent nevoia de a se ajunge la o structură eficientă care să conțină definiții clare ale responsabilităților pentru a evita orice suprapuneri de sarcini și costuri (administrative) inutile imputate bugetului, care, în caz contrar, ar înrăutăți și mai mult situația financiară de la această rubrică;

| 77. | sprijină abordarea Comisiei conform căreia ajustarea salarială de 3,7 % propusă în 2009, care ar putea fi pe deplin exigibilă în cazul în care Curtea de Justiție va hotărî în favoarea Comisiei, ar trebui introdusă în buget ca măsură de precauție; constată că, și în cazul în care acest nivel ridicat este folosit drept bază pentru viitor, ajustarea salarială preconizată pentru sfârșitul lui 2010 este estimată la 2,2 % într-un context de criză economică și socială, scăzând la 1,3 % pentru sfârșitul lui 2011; solicită Comisiei să justifice aceste calcule; |
| --- | --- |

77.

sprijină abordarea Comisiei conform căreia ajustarea salarială de 3,7 % propusă în 2009, care ar putea fi pe deplin exigibilă în cazul în care Curtea de Justiție va hotărî în favoarea Comisiei, ar trebui introdusă în buget ca măsură de precauție; constată că, și în cazul în care acest nivel ridicat este folosit drept bază pentru viitor, ajustarea salarială preconizată pentru sfârșitul lui 2010 este estimată la 2,2 % într-un context de criză economică și socială, scăzând la 1,3 % pentru sfârșitul lui 2011; solicită Comisiei să justifice aceste calcule;

| 78. | recunoaște eforturile depuse de Comisie pentru a nu mai solicita posturi suplimentare, dar este sceptic cu privire la angajamentul acesteia de a-și acoperi toate necesitățile, inclusiv pe cele legate de noile priorități și de intrarea în vigoare a TFUE, exclusiv prin realocarea la nivel intern a resurselor umane existente; |
| --- | --- |

78.

recunoaște eforturile depuse de Comisie pentru a nu mai solicita posturi suplimentare, dar este sceptic cu privire la angajamentul acesteia de a-și acoperi toate necesitățile, inclusiv pe cele legate de noile priorități și de intrarea în vigoare a TFUE, exclusiv prin realocarea la nivel intern a resurselor umane existente;

| 79. | constată cu profundă îngrijorare că, în general, tendința Comisiei de a prefera externalizarea, precum și transformarea posturilor în credite destinate agenților contractuali a condus la o situație în care un număr tot mai mare de membri ai personalului UE nu figurează în schemele de personal ale instituțiilor adoptate de autoritatea bugetară, iar salariul lor nu este plătit în cadrul rubricii 5; prin urmare, consideră că modificarea numărului de angajați ai Comisiei ar trebui analizată nu numai pe baza posturilor din schema de personal, ci luând în considerare și alte tipuri de personal, inclusiv cel din agențiile executive și descentralizate către care au fost transferate, de la Comisie, sarcinile membrilor personalului în cauză; deși transformarea posturilor din schema de personal în posturi externe produce în general economii salariale, consideră că această transformare ar putea avea un impact asupra calității și independenței funcției publice europene; |
| --- | --- |

79.

constată cu profundă îngrijorare că, în general, tendința Comisiei de a prefera externalizarea, precum și transformarea posturilor în credite destinate agenților contractuali a condus la o situație în care un număr tot mai mare de membri ai personalului UE nu figurează în schemele de personal ale instituțiilor adoptate de autoritatea bugetară, iar salariul lor nu este plătit în cadrul rubricii 5; prin urmare, consideră că modificarea numărului de angajați ai Comisiei ar trebui analizată nu numai pe baza posturilor din schema de personal, ci luând în considerare și alte tipuri de personal, inclusiv cel din agențiile executive și descentralizate către care au fost transferate, de la Comisie, sarcinile membrilor personalului în cauză; deși transformarea posturilor din schema de personal în posturi externe produce în general economii salariale, consideră că această transformare ar putea avea un impact asupra calității și independenței funcției publice europene;

| 80. | ia act de reducerea cu 13 % a bugetului EPSO, reducere determinată de scăderea nivelului de cheltuieli pentru concursuri ca urmare a noului sistem propus în cadrul programului de dezvoltare a EPSO, și insistă ca această reducere să nu se facă în detrimentul calității, transparenței, corectitudinii, imparțialității și caracterului multilingv al tuturor procedurilor de selecție ale UE; reamintește EPSO că, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001, candidații au dreptul inalienabil de a-și accesa datele personale, inclusiv întrebările și răspunsurile, și solicită EPSO să le garanteze acest drept; solicită Comisiei garanții ferme în acest sens; |
| --- | --- |

80.

ia act de reducerea cu 13 % a bugetului EPSO, reducere determinată de scăderea nivelului de cheltuieli pentru concursuri ca urmare a noului sistem propus în cadrul programului de dezvoltare a EPSO, și insistă ca această reducere să nu se facă în detrimentul calității, transparenței, corectitudinii, imparțialității și caracterului multilingv al tuturor procedurilor de selecție ale UE; reamintește EPSO că, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001, candidații au dreptul inalienabil de a-și accesa datele personale, inclusiv întrebările și răspunsurile, și solicită EPSO să le garanteze acest drept; solicită Comisiei garanții ferme în acest sens;

| 81. | salută realizarea de către Comisie a obiectivelor sale globale în ceea ce privește recrutarea de resortisanți din noile state membre, precum și angajamentul său de a monitoriza îndeaproape și regulat recrutările din UE-12 pentru a asigura respectarea obiectivelor de recrutare și o reprezentare echilibrată a resortisanților din UE-2 și UE-10 în fiecare grup funcțional; |
| --- | --- |

81.

salută realizarea de către Comisie a obiectivelor sale globale în ceea ce privește recrutarea de resortisanți din noile state membre, precum și angajamentul său de a monitoriza îndeaproape și regulat recrutările din UE-12 pentru a asigura respectarea obiectivelor de recrutare și o reprezentare echilibrată a resortisanților din UE-2 și UE-10 în fiecare grup funcțional;

| 82. | ia act de majorarea cheltuielilor pentru pensii și școlile europene, având în vederea schimbarea de generații în cadrul instituțiilor UE ca urmare a valului de pensionare a funcționarilor născuți în anii 1950 și a recrutării de angajați noi; solicită Comisiei să prezinte o analiză mai aprofundată a consecințelor bugetare pe termen lung ale acestui proces; |
| --- | --- |

82.

ia act de majorarea cheltuielilor pentru pensii și școlile europene, având în vederea schimbarea de generații în cadrul instituțiilor UE ca urmare a valului de pensionare a funcționarilor născuți în anii 1950 și a recrutării de angajați noi; solicită Comisiei să prezinte o analiză mai aprofundată a consecințelor bugetare pe termen lung ale acestui proces;

| 83. | solicită Comisiei să precizeze în comentariile de la liniile bugetare corespondente cuantumurile înscrise în buget pentru toate proiectele imobiliare care au implicații financiare semnificative asupra bugetului și trebuie să facă obiectul unei consultări cu autoritatea bugetară în conformitate cu articolul 179 alineatul (3) din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

83.

solicită Comisiei să precizeze în comentariile de la liniile bugetare corespondente cuantumurile înscrise în buget pentru toate proiectele imobiliare care au implicații financiare semnificative asupra bugetului și trebuie să facă obiectul unei consultări cu autoritatea bugetară în conformitate cu articolul 179 alineatul (3) din Regulamentul financiar;

Proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare

| 84. | reamintește că, potrivit punctului 46 litera (a) din AII, Comisia ar trebui să prezinte estimări multianuale și marjele rămase în limita plafoanelor autorizate; |
| --- | --- |

84.

reamintește că, potrivit punctului 46 litera (a) din AII, Comisia ar trebui să prezinte estimări multianuale și marjele rămase în limita plafoanelor autorizate;

| 85. | subliniază importanța proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare ca instrumente esențiale pentru formularea priorităților politice și pentru pregătirea terenului pentru noi inițiative care ar putea deveni activități și programe ale UE prin care să se îmbunătățească viața cetățenilor UE; confirmă, prin urmare, deja din această etapă a procedurii, că este hotărât să folosească toate mijloacele de care dispune pentru a asigura adoptarea propunerilor sale privind proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare în cadrul bugetului 2011; |
| --- | --- |

85.

subliniază importanța proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare ca instrumente esențiale pentru formularea priorităților politice și pentru pregătirea terenului pentru noi inițiative care ar putea deveni activități și programe ale UE prin care să se îmbunătățească viața cetățenilor UE; confirmă, prin urmare, deja din această etapă a procedurii, că este hotărât să folosească toate mijloacele de care dispune pentru a asigura adoptarea propunerilor sale privind proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare în cadrul bugetului 2011;

| 86. | reamintește că proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare adoptate în cadrul bugetului 2010 au beneficiat de o sumă totală de 103,25 milioane EUR sub formă de CA la toate rubricile; subliniază că, în cazul în care autoritatea bugetară adoptă și pentru exercițiul 2011 proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare cu finanțare la același nivel și cu o defalcare similară pe rubrici, 56 % din marja de la rubrica 1a (și 33 % din marja de la rubrica 1b, 59 % de la rubrica 3b și 37 % de la rubrica 4) ar fi deja epuizate, deși suma totală alocată în acest scop în bugetul 2010 nici nu a ajuns la cuantumul maxim permis potrivit AII (103,25 milioane EUR față de 140 de milioane EUR); |
| --- | --- |

86.

reamintește că proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare adoptate în cadrul bugetului 2010 au beneficiat de o sumă totală de 103,25 milioane EUR sub formă de CA la toate rubricile; subliniază că, în cazul în care autoritatea bugetară adoptă și pentru exercițiul 2011 proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare cu finanțare la același nivel și cu o defalcare similară pe rubrici, 56 % din marja de la rubrica 1a (și 33 % din marja de la rubrica 1b, 59 % de la rubrica 3b și 37 % de la rubrica 4) ar fi deja epuizate, deși suma totală alocată în acest scop în bugetul 2010 nici nu a ajuns la cuantumul maxim permis potrivit AII (103,25 milioane EUR față de 140 de milioane EUR);

| 87. | intenționează să prezinte Comisiei, conform cerinței din partea D din anexa II la AII, o primă listă provizorie a potențialelor proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare pentru bugetul 2011, astfel încât Comisia să contribuie la formularea de către Parlament a unui pachet final global și echilibrat în această privință; solicită Comisiei să efectueze o analiză justificată în mod corespunzător a propunerilor indicative ale Parlamentului; subliniază că această primă listă provizorie nu împiedică depunerea și adoptarea formală a unor amendamente privind proiectele-pilor și acțiunile pregătitoare în cadrul analizării bugetului în Parlament; |
| --- | --- |

87.

intenționează să prezinte Comisiei, conform cerinței din partea D din anexa II la AII, o primă listă provizorie a potențialelor proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare pentru bugetul 2011, astfel încât Comisia să contribuie la formularea de către Parlament a unui pachet final global și echilibrat în această privință; solicită Comisiei să efectueze o analiză justificată în mod corespunzător a propunerilor indicative ale Parlamentului; subliniază că această primă listă provizorie nu împiedică depunerea și adoptarea formală a unor amendamente privind proiectele-pilor și acțiunile pregătitoare în cadrul analizării bugetului în Parlament;

Agenții

| 88. | salută stabilizarea globală la valoarea de 679,2 milioane EUR a cheltuielilor din cadrul bugetului UE privind agențiile descentralizate; este conștient de faptul că înființarea de noi agenții necesită fonduri adecvate, precum cele propuse pentru cele cinci agenții noi (8) și pentru cele trei agenții în curs de înființare (9); subliniază că, în cazul în care sarcinile oricărei agenții descentralizate (inclusiv ale autorităților de supraveghere financiară) sunt multiplicate în comparație cu planul inițial, ar trebui modificată în consecință și alocarea creditelor corespunzătoare; nu este de acord, în ceea ce privește veniturile alocate ale agențiilor care depind de onorarii, cu abordarea Comisiei de majorare a marjelor în mod artificial; |
| --- | --- |

88.

salută stabilizarea globală la valoarea de 679,2 milioane EUR a cheltuielilor din cadrul bugetului UE privind agențiile descentralizate; este conștient de faptul că înființarea de noi agenții necesită fonduri adecvate, precum cele propuse pentru cele cinci agenții noi (8) și pentru cele trei agenții în curs de înființare (9); subliniază că, în cazul în care sarcinile oricărei agenții descentralizate (inclusiv ale autorităților de supraveghere financiară) sunt multiplicate în comparație cu planul inițial, ar trebui modificată în consecință și alocarea creditelor corespunzătoare; nu este de acord, în ceea ce privește veniturile alocate ale agențiilor care depind de onorarii, cu abordarea Comisiei de majorare a marjelor în mod artificial;

| 89. | ia act de faptul că, dintre cele 258 de posturi noi pentru agenții, potrivit schemelor de personal, 231 vor fi alocate agențiilor noi sau în curs de înființare; |
| --- | --- |

89.

ia act de faptul că, dintre cele 258 de posturi noi pentru agenții, potrivit schemelor de personal, 231 vor fi alocate agențiilor noi sau în curs de înființare;

| 90. | se întreabă de ce nu se așteaptă o generare de venituri alocate din surplusurile unor agenții și invită Comisia să actualizeze contribuția propusă din partea bugetului UE în funcție de informațiile suplimentare care îi vor parveni, în special odată cu adoptarea conturilor finale ale agențiilor; își exprimă îngrijorarea, în același timp, cu privire la surplusurile persistente ale unor agenții la sfârșit de an, fapt ce indică o gestiune deficitară a bugetului și numerarului și încalcă dispozițiile Regulamentului financiar; |
| --- | --- |

90.

se întreabă de ce nu se așteaptă o generare de venituri alocate din surplusurile unor agenții și invită Comisia să actualizeze contribuția propusă din partea bugetului UE în funcție de informațiile suplimentare care îi vor parveni, în special odată cu adoptarea conturilor finale ale agențiilor; își exprimă îngrijorarea, în același timp, cu privire la surplusurile persistente ale unor agenții la sfârșit de an, fapt ce indică o gestiune deficitară a bugetului și numerarului și încalcă dispozițiile Regulamentului financiar;

| 91. | este convins că programarea financiară 2011-2013 pentru Agenția Europeană pentru Produse Chimice este prea optimistă și consideră că autofinanțarea acestei agenții în 2011 este extrem de nerealistă; atrage atenția asupra faptului că anticiparea veniturilor obținute din onorarii în 2011 se bazează pe evaluări realizate în 2006; solicită să fie prevăzute măsuri de precauție, care să fie aplicate în caz de necesitate; |
| --- | --- |

91.

este convins că programarea financiară 2011-2013 pentru Agenția Europeană pentru Produse Chimice este prea optimistă și consideră că autofinanțarea acestei agenții în 2011 este extrem de nerealistă; atrage atenția asupra faptului că anticiparea veniturilor obținute din onorarii în 2011 se bazează pe evaluări realizate în 2006; solicită să fie prevăzute măsuri de precauție, care să fie aplicate în caz de necesitate;

*

* *

| 92. | reamintește că, în ceea ce privește aspectele de procedură ale comitetului de conciliere, instituțiile implicate ar trebui să ajungă la un acord în cadrul trilogului programat pentru luna iulie; insistă ca următoarea președinție a Consiliului Ecofin, care va adopta bugetul, să participe la acest trilog; consideră că următoarele aspecte prezintă un interes deosebit pentru trilogul programat pentru 30 iunie 2010:






  — | implicațiile bugetare ale mecanismului european de stabilizare financiară, |
| --- | --- | --- |

92.

reamintește că, în ceea ce privește aspectele de procedură ale comitetului de conciliere, instituțiile implicate ar trebui să ajungă la un acord în cadrul trilogului programat pentru luna iulie; insistă ca următoarea președinție a Consiliului Ecofin, care va adopta bugetul, să participe la acest trilog; consideră că următoarele aspecte prezintă un interes deosebit pentru trilogul programat pentru 30 iunie 2010:

—

implicațiile bugetare ale mecanismului european de stabilizare financiară,

| — | implicațiile bugetare ale strategiei UE2020, |
| --- | --- |

—

implicațiile bugetare ale strategiei UE2020,

| — | programele conexe domeniului tineretului, |
| --- | --- |

—

programele conexe domeniului tineretului,

| — | durabilitatea și ușurința de gestionare a rubricii 1a, inclusiv modificările apărute ca urmare a Tratatului de la Lisabona, |
| --- | --- |

—

durabilitatea și ușurința de gestionare a rubricii 1a, inclusiv modificările apărute ca urmare a Tratatului de la Lisabona,

| — | rubrica 4, inclusiv crearea Serviciului european pentru acțiune externă, |
| --- | --- |

—

rubrica 4, inclusiv crearea Serviciului european pentru acțiune externă,

| — | marjele limitate din PB 2011 și necesitatea revizuirii CFM actual; |
| --- | --- |

—

marjele limitate din PB 2011 și necesitatea revizuirii CFM actual;

| 93. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului. |
| --- | --- |

93.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  A se vedea textele adoptate la 17.12.2009, P7_TA(2009)0115.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0086.

(4)  Excluzând proiectele energetice din cadrul PERE.

(5)  În conformitate cu Raportul Comisiei privind funcționarea AII privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0185).

(6)  COM(2010)0160, 16.4.2010.

(7)  Astfel cum se menționează în raportul Comisiei cu privire la funcționarea AII privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0185).

(8)  Agenția pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă în spațiul de libertate, securitate și justiție; Biroul European de Sprijin pentru Azil; Autoritatea bancară europeană; Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe; Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale.

(9)  Agenția Europeană de Cooperare a Autorităților de Reglementare în Domeniul Energiei; Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice; Institutul European pentru Egalitatea de Gen.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/17

---

Marți, 15 iunie 2010Piețele pentru instrumentele financiare derivate: acțiuni strategice viitoare

P7_TA(2010)0206

Rezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la piețele instrumentelor derivate: acțiuni strategice viitoare (2010/2008(INI))

2011/C 236 E/03

Parlamentul European,

având în vedere Comunicările Comisiei intitulate „Asigurarea unor piețe eficiente, sigure și solide pentru instrumentele financiare derivate: acțiuni strategice viitoare” (COM(2009)0563 și COM(2009)0332),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Supravegherea financiară europeană” (COM(2009)0252),

având în vedere propunerea Comisiei de regulament privind supravegherea macroprudențială comunitară a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru riscuri sistemice (COM(2009)0499),

având în vedere propunerile Comisiei de modificare a Directivelor privind cerințele de capital (2006/48/CE și 2006/49/CE),

având în vedere Comunicarea și Recomandarea Comisiei privind politicile de remunerare în sectorul serviciilor financiare (COM(2009)0211),

având în vedere Rezoluția sa din 23 septembrie 2008 conținând recomandări către Comisie privind fondurile speculative („hedge funds”) și fondurile de capital privat („private equity”) (1),

având în vedere concluziile G20 de la Pittsburgh din 24-25 septembrie 2009 conform cărora „toate contractele extrabursiere standardizate pe instrumente financiare derivate trebuie tranzacționate la bursă sau pe platforme electronice de tranzacționare” și evoluțiile actuale din domeniul legislațiilor naționale în Europa, SUA și Asia cu privire la instrumentele derivate,

având în vedere activitatea Forumului organismelor de reglementare a instrumentelor derivate extrabursiere privind stabilirea unor date valabile la nivel global, care prezintă standarde pentru registrele tranzacțiilor,

având în vedere Recomandarea CESR-ERGEG către Comisia Europeană referitoare la cel de-al treilea pachet privind piața energiei (ref.: CESR/08-739, E08-FIS-07-04),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0187/2010),

| A. | întrucât, deși instrumentele derivate pot juca un rol util în transferul riscurilor în cadrul unei economiei, ele diferă semnificativ în funcție de tipul produsului și de clasa de active de bază în ceea ce privește riscul, modurile de funcționare și participanții pe piață; și întrucât lipsa transparenței și a reglementării pe piața instrumentelor derivate a jucat un rol în exacerbarea crizelor financiare; |
| --- | --- |

A.

întrucât, deși instrumentele derivate pot juca un rol util în transferul riscurilor în cadrul unei economiei, ele diferă semnificativ în funcție de tipul produsului și de clasa de active de bază în ceea ce privește riscul, modurile de funcționare și participanții pe piață; și întrucât lipsa transparenței și a reglementării pe piața instrumentelor derivate a jucat un rol în exacerbarea crizelor financiare;

| B. | întrucât este necesar ca societățile să-și poată gestiona în continuare pe propria răspundere riscurile aferente activităților lor, precis și la un preț transparent, iar ținând cont de particularitățile întreprinderilor mici și mijlocii societățile ar trebui să fie responsabile pentru riscuri în cazul instrumentelor derivate bilaterale; |
| --- | --- |

B.

întrucât este necesar ca societățile să-și poată gestiona în continuare pe propria răspundere riscurile aferente activităților lor, precis și la un preț transparent, iar ținând cont de particularitățile întreprinderilor mici și mijlocii societățile ar trebui să fie responsabile pentru riscuri în cazul instrumentelor derivate bilaterale;

| C. | întrucât volumul instrumentelor derivate comercializate pe plan internațional s-a multiplicat în ultimul deceniu, ceea ce a făcut ca decuplarea activităților economice de produsele de pe piețele financiare să avanseze semnificativ; |
| --- | --- |

C.

întrucât volumul instrumentelor derivate comercializate pe plan internațional s-a multiplicat în ultimul deceniu, ceea ce a făcut ca decuplarea activităților economice de produsele de pe piețele financiare să avanseze semnificativ;

| D. | întrucât ar trebui stabilită baza cooperării internaționale pentru a gestiona instrumentele derivate comercializate pe plan internațional, astfel încât să poată fi atinse cel puțin standardele internaționale și acordurile privind schimbul de informații între CPC-uri; |
| --- | --- |

D.

întrucât ar trebui stabilită baza cooperării internaționale pentru a gestiona instrumentele derivate comercializate pe plan internațional, astfel încât să poată fi atinse cel puțin standardele internaționale și acordurile privind schimbul de informații între CPC-uri;

| E. | întrucât, la sfârșitul lunii iunie 2009, valorile nominale ale tuturor tipurilor de contracte extrabursiere au rămas la 605 mii de miliarde de dolari, iar valorile brute de piață, care prevăd o măsură de risc de piață, la 25 mii de miliarde de dolari, și întrucât, în contextul efectelor de pârghie prea accentuate, al sistemului bancar subcapitalizat și al pierderilor rezultate din bunurile financiare structurate, instrumentele derivate extrabursiere au contribuit la dependențe reciproce ale marilor participanți pe piață, chiar și atunci când acestea erau entități reglementate; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la sfârșitul lunii iunie 2009, valorile nominale ale tuturor tipurilor de contracte extrabursiere au rămas la 605 mii de miliarde de dolari, iar valorile brute de piață, care prevăd o măsură de risc de piață, la 25 mii de miliarde de dolari, și întrucât, în contextul efectelor de pârghie prea accentuate, al sistemului bancar subcapitalizat și al pierderilor rezultate din bunurile financiare structurate, instrumentele derivate extrabursiere au contribuit la dependențe reciproce ale marilor participanți pe piață, chiar și atunci când acestea erau entități reglementate;

| F. | întrucât creșterea masivă din anii trecuți a volumelor comercializate a dus la o preluare consolidată a riscului fără investiții concrete în instrumentul de bază și, prin urmare, la efecte de pârghie considerabile; |
| --- | --- |

F.

întrucât creșterea masivă din anii trecuți a volumelor comercializate a dus la o preluare consolidată a riscului fără investiții concrete în instrumentul de bază și, prin urmare, la efecte de pârghie considerabile;

| G. | întrucât unele instrumente derivate extrabursiere au devenit din ce în ce mai complicate, iar riscul de contrapartidă nu a fost întotdeauna evaluat și cuantificat corect, și întrucât organizarea piețelor instrumentelor derivate prezintă deficiențe majore și este lipsită de transparență, făcând necesară standardizarea suplimentară a condițiilor legale și a finalității economice a instrumentelor; |
| --- | --- |

G.

întrucât unele instrumente derivate extrabursiere au devenit din ce în ce mai complicate, iar riscul de contrapartidă nu a fost întotdeauna evaluat și cuantificat corect, și întrucât organizarea piețelor instrumentelor derivate prezintă deficiențe majore și este lipsită de transparență, făcând necesară standardizarea suplimentară a condițiilor legale și a finalității economice a instrumentelor;

| H. | întrucât reglementarea caselor de compensare a contrapartidelor centrale (CPC-uri) trebuie să garanteze un acces nediscriminatoriu din partea locurilor de tranzacționare pentru a asigura o funcționare corectă și eficientă a piețelor; |
| --- | --- |

H.

întrucât reglementarea caselor de compensare a contrapartidelor centrale (CPC-uri) trebuie să garanteze un acces nediscriminatoriu din partea locurilor de tranzacționare pentru a asigura o funcționare corectă și eficientă a piețelor;

| I. | întrucât în tranzacțiile extrabursiere identitatea actorilor/părților și dimensiunea expunerii acestora nu este clarificată; |
| --- | --- |

I.

întrucât în tranzacțiile extrabursiere identitatea actorilor/părților și dimensiunea expunerii acestora nu este clarificată;

| J. | întrucât multe dintre piețele instrumentelor derivate extrabursiere, în special piețele swap-urilor pe riscul de credit, sunt supuse unor niveluri foarte înalte de concentrare, cu câteva companii majore care domină piața; |
| --- | --- |

J.

întrucât multe dintre piețele instrumentelor derivate extrabursiere, în special piețele swap-urilor pe riscul de credit, sunt supuse unor niveluri foarte înalte de concentrare, cu câteva companii majore care domină piața;

| K. | întrucât recentele evenimente care implică swap-uri pe riscul de credit folosite de speculanții financiari au dus la niveluri nejustificat de mari a câtorva repartizări naționale ale acestora; întrucât evenimentele și practicile respective au subliniat necesitatea unei mai mari transparențe a pieței și a unui regulament european îmbunătățit cu privire la swap-urile pe riscul de credit, în special ale celor aferente datoriilor publice; |
| --- | --- |

K.

întrucât recentele evenimente care implică swap-uri pe riscul de credit folosite de speculanții financiari au dus la niveluri nejustificat de mari a câtorva repartizări naționale ale acestora; întrucât evenimentele și practicile respective au subliniat necesitatea unei mai mari transparențe a pieței și a unui regulament european îmbunătățit cu privire la swap-urile pe riscul de credit, în special ale celor aferente datoriilor publice;

| L. | întrucât pentru ca registrele tranzacțiilor să joace un rol central în asigurarea transparenței supraveghetorilor pe piețele cu instrumente derivate, supraveghetorii trebuie să aibă acces neîngrădit la centrele relevante de stocare a datelor, iar acestea trebuie să-și consolideze poziția și datele comerciale pe o bază globală prin clase de active; |
| --- | --- |

L.

întrucât pentru ca registrele tranzacțiilor să joace un rol central în asigurarea transparenței supraveghetorilor pe piețele cu instrumente derivate, supraveghetorii trebuie să aibă acces neîngrădit la centrele relevante de stocare a datelor, iar acestea trebuie să-și consolideze poziția și datele comerciale pe o bază globală prin clase de active;

| M. | întrucât Parlamentul salută schimbarea de paradigmă a Comisiei către o reglementare consolidată a piețelor instrumentelor derivate, abandonând opinia preponderentă că pentru instrumentele derivate nu sunt necesare reglementări suplimentare, în special deoarece ele sunt utilizate de experți și specialiști; solicită, prin urmare, ca viitoarea legislație să garanteze nu numai transparența piețelor instrumentelor derivate, ci și o reglementare strictă a acestora; |
| --- | --- |

M.

întrucât Parlamentul salută schimbarea de paradigmă a Comisiei către o reglementare consolidată a piețelor instrumentelor derivate, abandonând opinia preponderentă că pentru instrumentele derivate nu sunt necesare reglementări suplimentare, în special deoarece ele sunt utilizate de experți și specialiști; solicită, prin urmare, ca viitoarea legislație să garanteze nu numai transparența piețelor instrumentelor derivate, ci și o reglementare strictă a acestora;

| N. | întrucât Europa trebuie să stabilească o strategie globală de constituire a garanțiilor pentru piețele instrumentelor derivate, care trebuie să țină cont de situația specifică a utilizatorilor finali din mediul de afaceri, în comparație cu participanții majori pe piață și instituțiile financiare; |
| --- | --- |

N.

întrucât Europa trebuie să stabilească o strategie globală de constituire a garanțiilor pentru piețele instrumentelor derivate, care trebuie să țină cont de situația specifică a utilizatorilor finali din mediul de afaceri, în comparație cu participanții majori pe piață și instituțiile financiare;

| O. | întrucât majoritatea instrumentelor derivate folosite de utilizatorii finali nefinanciari prezintă riscuri sistemice limitate, asumate individual, servind de cele mai multe ori exclusiv acoperirii tranzacțiilor reale, și întrucât instituțiile nefinanciare sunt firme care nu intră sub incidența domeniului de aplicare al MiFID (firme ne-MiFID), cum ar fi societățile de transport aerian, producătorii auto și agenții care comercializează mărfuri de bază, care nu au provocat nici un risc sistemic pentru piețele financiare și nici nu au fost afectați în mod direct de criza financiară; |
| --- | --- |

O.

întrucât majoritatea instrumentelor derivate folosite de utilizatorii finali nefinanciari prezintă riscuri sistemice limitate, asumate individual, servind de cele mai multe ori exclusiv acoperirii tranzacțiilor reale, și întrucât instituțiile nefinanciare sunt firme care nu intră sub incidența domeniului de aplicare al MiFID (firme ne-MiFID), cum ar fi societățile de transport aerian, producătorii auto și agenții care comercializează mărfuri de bază, care nu au provocat nici un risc sistemic pentru piețele financiare și nici nu au fost afectați în mod direct de criza financiară;

| P. | întrucât piețele solide ale instrumentelor derivate necesită o politică de globală de constituire a garanțiilor care să includă atât acordurile de compensare centrală, cât și pe cele de compensare bilaterală; |
| --- | --- |

P.

întrucât piețele solide ale instrumentelor derivate necesită o politică de globală de constituire a garanțiilor care să includă atât acordurile de compensare centrală, cât și pe cele de compensare bilaterală;

| Q. | întrucât întreprinderile nefinanciare mici și mijlocii care utilizează instrumente derivate numai pentru a-și acoperi riscurile inerente desfășurării activității principale ar trebui să beneficieze de scutiri de la cerințele de compensare și colateralizare în materie de capital, cu condiția ca prin modul în care sunt utilizate, anumite instrumente derivate să nu creeze un risc sistemic (această scutire fiind supusă unor verificări periodice de către Comisie), iar volumul și natura tranzacțiilor să fie proporționale și corespunzătoare riscurilor reale cu care se confruntă utilizatorii finali; întrucât trebuie garantate, de asemenea, standarde minime în ceea ce privește contractele specifice, în special în cazul în care sunt vizate garanțiile instrumentelor derivate și a cerințelor de capital; |
| --- | --- |

Q.

întrucât întreprinderile nefinanciare mici și mijlocii care utilizează instrumente derivate numai pentru a-și acoperi riscurile inerente desfășurării activității principale ar trebui să beneficieze de scutiri de la cerințele de compensare și colateralizare în materie de capital, cu condiția ca prin modul în care sunt utilizate, anumite instrumente derivate să nu creeze un risc sistemic (această scutire fiind supusă unor verificări periodice de către Comisie), iar volumul și natura tranzacțiilor să fie proporționale și corespunzătoare riscurilor reale cu care se confruntă utilizatorii finali; întrucât trebuie garantate, de asemenea, standarde minime în ceea ce privește contractele specifice, în special în cazul în care sunt vizate garanțiile instrumentelor derivate și a cerințelor de capital;

| R. | întrucât este necesară o reglementare proporțională pentru produsele derivate extrabursiere care sunt folosite de utilizatori finali nefinanciari și întrucât, ca o condiție minimă, datele necesare referitoare la detaliile tranzacțiilor trebuie trimise la registrele tranzacțiilor; |
| --- | --- |

R.

întrucât este necesară o reglementare proporțională pentru produsele derivate extrabursiere care sunt folosite de utilizatori finali nefinanciari și întrucât, ca o condiție minimă, datele necesare referitoare la detaliile tranzacțiilor trebuie trimise la registrele tranzacțiilor;

| S. | întrucât swap-urile pe risc de credit (CDS), care sunt produse financiare de asigurare, sunt comercializate în momentul de față în lipsa vreunei reglementări adecvate; |
| --- | --- |

S.

întrucât swap-urile pe risc de credit (CDS), care sunt produse financiare de asigurare, sunt comercializate în momentul de față în lipsa vreunei reglementări adecvate;

| T. | întrucât Recomandarea CESR-ERGEG către Comisia Europeană din cadrul celui de-al treilea pachet privind piața energetică (ref.: CESR/08-739, E08-FIS-07-04), prevede crearea unui cadru specific privind integritatea și transparența pieței în ceea ce privește piețele energiei electrice și gazelor; |
| --- | --- |

T.

întrucât Recomandarea CESR-ERGEG către Comisia Europeană din cadrul celui de-al treilea pachet privind piața energetică (ref.: CESR/08-739, E08-FIS-07-04), prevede crearea unui cadru specific privind integritatea și transparența pieței în ceea ce privește piețele energiei electrice și gazelor;

| U. | întrucât toate măsurile anunțate implică o cooperare strânsă și globală cu statele G20 și cu autoritățile SUA, în vederea evitării, ori de câte ori este posibil, a acțiunilor de arbitraj reglementar dintre țări, precum și pentru a încuraja schimbul de informații; |
| --- | --- |

U.

întrucât toate măsurile anunțate implică o cooperare strânsă și globală cu statele G20 și cu autoritățile SUA, în vederea evitării, ori de câte ori este posibil, a acțiunilor de arbitraj reglementar dintre țări, precum și pentru a încuraja schimbul de informații;

| V. | întrucât riscul sistemic asociat cu casele de compensare necesită standarde solide de supraveghere și reglementare și un acces neîngrădit și în timp real al autorităților de reglementare la informații privind tranzacțiile; |
| --- | --- |

V.

întrucât riscul sistemic asociat cu casele de compensare necesită standarde solide de supraveghere și reglementare și un acces neîngrădit și în timp real al autorităților de reglementare la informații privind tranzacțiile;

| W. | întrucât prețurile produselor derivate ar trebui să corespundă în mod adecvat riscului și întrucât costurile viitoarei infrastructuri de piață ar trebui să fie suportate de participanții pe piață; |
| --- | --- |

W.

întrucât prețurile produselor derivate ar trebui să corespundă în mod adecvat riscului și întrucât costurile viitoarei infrastructuri de piață ar trebui să fie suportate de participanții pe piață;

| X. | întrucât ultimele creșteri dramatice, la niveluri nesustenabile, ale obligațiunilor de stat în unele țări din zona euro au scos la iveală stimulentele economice îndoielnice din cadrul contractelor swap de datorie publică și au demonstrat în mod clar necesitatea de a consolida stabilitatea financiară și transparența pieței, fiind solicitată dezvăluirea completă a acestora autorităților de reglementare și de supraveghere și interzicerea tranzacțiilor swap de datorie publică; |
| --- | --- |

X.

întrucât ultimele creșteri dramatice, la niveluri nesustenabile, ale obligațiunilor de stat în unele țări din zona euro au scos la iveală stimulentele economice îndoielnice din cadrul contractelor swap de datorie publică și au demonstrat în mod clar necesitatea de a consolida stabilitatea financiară și transparența pieței, fiind solicitată dezvăluirea completă a acestora autorităților de reglementare și de supraveghere și interzicerea tranzacțiilor swap de datorie publică;

| Y. | consideră că toate tranzacțiile privind produsele derivate calculate într-o valută europeană, referitoare la o entitate UE fundamentală și la care participă o instituție financiară a UE ar trebui compensate, atunci când sunt eligibile, și raportate caselor de compensare și centrelor de stocare a datelor localizate, autorizate și supravegheate pe teritoriul UE, și care sunt guvernate de legislația europeană privind protecția datelor; subliniază că, în cazul tranzacțiilor care nu sunt compensate și raportate pe teritoriul UE, regulament ar trebui să prevadă criterii clare de evaluare a echivalenței dintre CPC-uri și centrele de stocare a datelor, situate în țări terțe; |
| --- | --- |

Y.

consideră că toate tranzacțiile privind produsele derivate calculate într-o valută europeană, referitoare la o entitate UE fundamentală și la care participă o instituție financiară a UE ar trebui compensate, atunci când sunt eligibile, și raportate caselor de compensare și centrelor de stocare a datelor localizate, autorizate și supravegheate pe teritoriul UE, și care sunt guvernate de legislația europeană privind protecția datelor; subliniază că, în cazul tranzacțiilor care nu sunt compensate și raportate pe teritoriul UE, regulament ar trebui să prevadă criterii clare de evaluare a echivalenței dintre CPC-uri și centrele de stocare a datelor, situate în țări terțe;

| 1. | salută inițiativa Comisiei de a supune instrumentele derivate, în special cele extrabursiere, unor reglementări mai stricte, pentru a reduce efectele riscurilor pe piețele instrumentelor derivate extrabursiere și pentru stabilitatea piețelor financiare în ansamblu și sprijină solicitarea de utilizare pe viitor a unor contracte standardizate la încheierea de instrumente derivate (printre altele prin introducerea unor stimulante de reglementare în Directiva privind cerințele de capital), folosirea de registre ale tranzacțiilor și stocarea centralizată a datelor, utilizarea și consolidarea caselor de compensare centrale și utilizarea locurilor de tranzacționare organizate; |
| --- | --- |

1.

salută inițiativa Comisiei de a supune instrumentele derivate, în special cele extrabursiere, unor reglementări mai stricte, pentru a reduce efectele riscurilor pe piețele instrumentelor derivate extrabursiere și pentru stabilitatea piețelor financiare în ansamblu și sprijină solicitarea de utilizare pe viitor a unor contracte standardizate la încheierea de instrumente derivate (printre altele prin introducerea unor stimulante de reglementare în Directiva privind cerințele de capital), folosirea de registre ale tranzacțiilor și stocarea centralizată a datelor, utilizarea și consolidarea caselor de compensare centrale și utilizarea locurilor de tranzacționare organizate;

| 2. | salută activitatea recentă a Forumului organismelor de reglementare a instrumentelor derivate extrabursiere (ORF) ca răspuns la solicitarea G20 de a lua măsuri în vederea creșterii transparenței și a caracterului solid al piețelor instrumentelor derivate extrabursiere; |
| --- | --- |

2.

salută activitatea recentă a Forumului organismelor de reglementare a instrumentelor derivate extrabursiere (ORF) ca răspuns la solicitarea G20 de a lua măsuri în vederea creșterii transparenței și a caracterului solid al piețelor instrumentelor derivate extrabursiere;

| 3. | solicită o transparență sporită privind tranzacțiile anterioare comercializării pentru toate instrumentele care sunt eligibile pentru utilizarea pe scară largă a piețelor organizate, precum și pentru transparența post-tranzacționare, prin raportarea tuturor tranzacțiilor către centrele de stocare a datelor, atât în beneficiul autorităților de reglementare, cât și al investitorilor; |
| --- | --- |

3.

solicită o transparență sporită privind tranzacțiile anterioare comercializării pentru toate instrumentele care sunt eligibile pentru utilizarea pe scară largă a piețelor organizate, precum și pentru transparența post-tranzacționare, prin raportarea tuturor tranzacțiilor către centrele de stocare a datelor, atât în beneficiul autorităților de reglementare, cât și al investitorilor;

| 4. | sprijină solicitarea de a introduce în viitor obligativitatea unei compensări CPC independente între instituțiile financiare pentru toate produsele derivate eligibile în vederea unei mai bune evaluări a riscului de contrapartidă și susține obiectivul tranzacționării a cât mai multe produse derivate eligibile pe piețe organizate; solicită introducerea unor stimulente care să încurajeze tranzacționarea de instrumente derivate eligibile în locurile de tranzacționare reglementate de MiFID, adică pe piețele reglementate și utilizând sistemele multilaterale de tranzacționare (MFT-uri); ia act de faptul că unul dintre criteriile pentru eligibilitatea de compensare trebuie să fie lichiditatea; |
| --- | --- |

4.

sprijină solicitarea de a introduce în viitor obligativitatea unei compensări CPC independente între instituțiile financiare pentru toate produsele derivate eligibile în vederea unei mai bune evaluări a riscului de contrapartidă și susține obiectivul tranzacționării a cât mai multe produse derivate eligibile pe piețe organizate; solicită introducerea unor stimulente care să încurajeze tranzacționarea de instrumente derivate eligibile în locurile de tranzacționare reglementate de MiFID, adică pe piețele reglementate și utilizând sistemele multilaterale de tranzacționare (MFT-uri); ia act de faptul că unul dintre criteriile pentru eligibilitatea de compensare trebuie să fie lichiditatea;

| 5. | solicită ca pe viitor prețul instrumentelor derivate să reflecte mai bine riscurile, iar costurile infrastructurii viitoare a piețelor să fie suportate de participanții pe piață, nu de contribuabili; |
| --- | --- |

5.

solicită ca pe viitor prețul instrumentelor derivate să reflecte mai bine riscurile, iar costurile infrastructurii viitoare a piețelor să fie suportate de participanții pe piață, nu de contribuabili;

| 6. | consideră că în vederea acoperirii riscurilor speciale sunt necesare instrumente derivate negociate în mod individual și respinge, prin urmare, o eventuală obligativitate privind standardizarea tuturor instrumentelor derivate; |
| --- | --- |

6.

consideră că în vederea acoperirii riscurilor speciale sunt necesare instrumente derivate negociate în mod individual și respinge, prin urmare, o eventuală obligativitate privind standardizarea tuturor instrumentelor derivate;

| 7. | invită Comisia să utilizeze o abordare diferențiată față de diversele tipuri de produse derivate disponibile, ținând cont de profilurile diferite de risc, de întinderea utilizării scopurilor de acoperire legitime, și de rolul acestora în timpul crizei financiare; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să utilizeze o abordare diferențiată față de diversele tipuri de produse derivate disponibile, ținând cont de profilurile diferite de risc, de întinderea utilizării scopurilor de acoperire legitime, și de rolul acestora în timpul crizei financiare;

| 8. | constată că, în ceea ce privește reglementarea, trebuie să se distingă între instrumentele derivate utilizate ca instrumente de gestionare a riscului în vederea acoperirii unui risc real la care se expune utilizatorul și instrumentele derivate utilizate exclusiv pentru speculații, și consideră că această delimitare nu este posibilă din cauza lipsei de informații și de cifre concrete referitoare la tranzacțiile extrabursiere; |
| --- | --- |

8.

constată că, în ceea ce privește reglementarea, trebuie să se distingă între instrumentele derivate utilizate ca instrumente de gestionare a riscului în vederea acoperirii unui risc real la care se expune utilizatorul și instrumentele derivate utilizate exclusiv pentru speculații, și consideră că această delimitare nu este posibilă din cauza lipsei de informații și de cifre concrete referitoare la tranzacțiile extrabursiere;

| 9. | invită Comisia să examineze modalități pentru a reduce în mod semnificativ volumul total de instrumente derivate, astfel încât volumul să fie proporțional cu valorile imobiliare de bază pentru a se evita denaturarea semnalelor referitoare la prețuri și punerea în pericol a integrității pieței, precum și pentru a reduce riscul sistemic; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să examineze modalități pentru a reduce în mod semnificativ volumul total de instrumente derivate, astfel încât volumul să fie proporțional cu valorile imobiliare de bază pentru a se evita denaturarea semnalelor referitoare la prețuri și punerea în pericol a integrității pieței, precum și pentru a reduce riscul sistemic;

| 10. | consideră că este important să se acorde o atenție deosebită instrumentelor derivate ale societăților, pentru care o instituție financiară reprezintă o contrapartidă, cu scopul de a evita folosirea în mod abuziv a unor astfel de contracte, nu ca risc corporativ, ci ca instrumente ale pieței financiare; |
| --- | --- |

10.

consideră că este important să se acorde o atenție deosebită instrumentelor derivate ale societăților, pentru care o instituție financiară reprezintă o contrapartidă, cu scopul de a evita folosirea în mod abuziv a unor astfel de contracte, nu ca risc corporativ, ci ca instrumente ale pieței financiare;

| 11. | solicită consolidarea transparenței și a gestionării riscurilor ca instrumente relevante pentru o mai mare siguranță pe piețele financiare, fără a neglija răspunderea individuală în cazul preluării riscurilor; |
| --- | --- |

11.

solicită consolidarea transparenței și a gestionării riscurilor ca instrumente relevante pentru o mai mare siguranță pe piețele financiare, fără a neglija răspunderea individuală în cazul preluării riscurilor;

| 12. | constată că, în vederea asigurării împotriva riscurilor specifice întreprinderilor, sunt necesare instrumente derivate specifice care să poată servi drept instrumente eficiente de gestionare a riscurilor și să fie adaptate nevoilor individuale; |
| --- | --- |

12.

constată că, în vederea asigurării împotriva riscurilor specifice întreprinderilor, sunt necesare instrumente derivate specifice care să poată servi drept instrumente eficiente de gestionare a riscurilor și să fie adaptate nevoilor individuale;

| 13. | invită Comisia să îmbunătățească standardele de gestionare a riscului bilateral ca parte a legislației viitoare privind compensarea centrală; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să îmbunătățească standardele de gestionare a riscului bilateral ca parte a legislației viitoare privind compensarea centrală;

| 14. | consideră că riscul de contrapartidă poate fi redus prin compensare, garanții, adaptarea cerințelor de capital, precum și prin alte instrumente de reglementare; sprijină Comisia să propună cerințe de capital mai ridicate pentru instituțiile financiare în cazul contractelor bilaterale cu instrumente derivate care nu sunt eligibile pentru compensarea centrală, pe baza unei abordări proporționale cu riscul și ținând cont de efectele de compensare, de garanții, de marja inițială, de reconcilierile portofoliului zilnic, de marja zilnică, de mișcările colaterale automatizate și de alte tehnici bilaterale de gestionare a riscului de contrapartidă în vederea reducerii riscului de contrapartidă; |
| --- | --- |

14.

consideră că riscul de contrapartidă poate fi redus prin compensare, garanții, adaptarea cerințelor de capital, precum și prin alte instrumente de reglementare; sprijină Comisia să propună cerințe de capital mai ridicate pentru instituțiile financiare în cazul contractelor bilaterale cu instrumente derivate care nu sunt eligibile pentru compensarea centrală, pe baza unei abordări proporționale cu riscul și ținând cont de efectele de compensare, de garanții, de marja inițială, de reconcilierile portofoliului zilnic, de marja zilnică, de mișcările colaterale automatizate și de alte tehnici bilaterale de gestionare a riscului de contrapartidă în vederea reducerii riscului de contrapartidă;

| 15. | solicită ca instrumentele derivate, care nu corespund cerințelor IFRS 39 și care, în consecință, nu au fost verificate de un expert contabil, să fie supuse, de îndată ce depășesc o valoare prag ce urmează să fie stabilită de Comisie, unei compensări centrale realizate de un CPC; solicită, în plus, ca în vederea asigurării unei delimitări mai clare să se efectueze verificări, inclusiv prezentarea unei evaluări independente a unui contract privind instrumentele derivate OTC de către un expert contabil cu scopul de a se stabili dacă o societate nefinanciară poate să încheie în continuare contracte bilaterale; |
| --- | --- |

15.

solicită ca instrumentele derivate, care nu corespund cerințelor IFRS 39 și care, în consecință, nu au fost verificate de un expert contabil, să fie supuse, de îndată ce depășesc o valoare prag ce urmează să fie stabilită de Comisie, unei compensări centrale realizate de un CPC; solicită, în plus, ca în vederea asigurării unei delimitări mai clare să se efectueze verificări, inclusiv prezentarea unei evaluări independente a unui contract privind instrumentele derivate OTC de către un expert contabil cu scopul de a se stabili dacă o societate nefinanciară poate să încheie în continuare contracte bilaterale;

| 16. | solicită Comisiei să atribuie Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe (AEVMP) un rol important în ceea ce privește autorizarea Caselor de compensare din Europa și consideră că este util ca acestea să fie supravegheate de aceeași Autoritate deoarece, printre altele, expertiza în materie de supraveghere ar fi concentrată într-un singur organism, iar riscul asociat CPC-urilor ar fi transfrontalier; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei să atribuie Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe (AEVMP) un rol important în ceea ce privește autorizarea Caselor de compensare din Europa și consideră că este util ca acestea să fie supravegheate de aceeași Autoritate deoarece, printre altele, expertiza în materie de supraveghere ar fi concentrată într-un singur organism, iar riscul asociat CPC-urilor ar fi transfrontalier;

| 17. | consideră că accesul CPC-urilor la banii băncii centrale contribuie în mod eficient la siguranța și integritatea compensării; |
| --- | --- |

17.

consideră că accesul CPC-urilor la banii băncii centrale contribuie în mod eficient la siguranța și integritatea compensării;

| 18. | solicită ca CPC-urile să nu fie sprijinite în totalitate de utilizatori, ca sistemele acestora de gestionare a riscurilor să nu fie în concurență și să se aibă în vedere un cadru de reglementare cu privire la costurile de compensare; invită Comisia să țină cont de aceste preocupări în propunerea sa legislativă și să stabilească reguli stricte privind guvernanța și asumarea răspunderii pentru casele de compensare, legate, printre altele, de independența directorilor, calitatea de membru și supravegherea atentă de către autoritățile de reglementare; |
| --- | --- |

18.

solicită ca CPC-urile să nu fie sprijinite în totalitate de utilizatori, ca sistemele acestora de gestionare a riscurilor să nu fie în concurență și să se aibă în vedere un cadru de reglementare cu privire la costurile de compensare; invită Comisia să țină cont de aceste preocupări în propunerea sa legislativă și să stabilească reguli stricte privind guvernanța și asumarea răspunderii pentru casele de compensare, legate, printre altele, de independența directorilor, calitatea de membru și supravegherea atentă de către autoritățile de reglementare;

| 19. | observă că standardele tehnice obișnuite referitoare la probleme precum protocoalele privind marja de calcul și schimbul de informații vor reprezenta o parte componentă importantă a garantării unui acces echitabil și nediscriminatoriu pentru CPC-uri la locurile autorizate de tranzacționare; observă. în plus. că Comisia trebuie să acorde o atenție deosebită eventualei evoluții a diferențelor tehnologice, a practicilor discriminatorii și a obstacolelor în calea bunei desfășurări a fluxului de lucru, care au efecte negative asupra concurenței; |
| --- | --- |

19.

observă că standardele tehnice obișnuite referitoare la probleme precum protocoalele privind marja de calcul și schimbul de informații vor reprezenta o parte componentă importantă a garantării unui acces echitabil și nediscriminatoriu pentru CPC-uri la locurile autorizate de tranzacționare; observă. în plus. că Comisia trebuie să acorde o atenție deosebită eventualei evoluții a diferențelor tehnologice, a practicilor discriminatorii și a obstacolelor în calea bunei desfășurări a fluxului de lucru, care au efecte negative asupra concurenței;

| 20. | solicită adoptarea unor norme privind conduita de afaceri și accesul care să reglementeze CPC-urile pentru a garanta accesul nediscriminatoriu la locurile de tranzacționare, precum și privind alte chestiuni care trebuie rezolvate, inclusiv practicile tarifare discriminatorii; |
| --- | --- |

20.

solicită adoptarea unor norme privind conduita de afaceri și accesul care să reglementeze CPC-urile pentru a garanta accesul nediscriminatoriu la locurile de tranzacționare, precum și privind alte chestiuni care trebuie rezolvate, inclusiv practicile tarifare discriminatorii;

| 21. | sprijină introducerea de registre pentru toate pozițiile instrumentelor derivate, repartizate în mod ideal pe clase de active, și ca registrele să fie reglementate și supravegheate sub îndrumarea AEVMP; solicită stabilirea unor norme procedurale obligatorii pentru a evita denaturarea concurenței și pentru a garanta o interpretare uniformă în statele membre și, în plus, ca în caz de litigiu AEVMP să aibă un drept absolut de decizie; solicită Comisiei să se asigure că autoritățile naționale de supraveghere au acces în timp real la datele granulare din registre referitoare la participanții pe piață care își au sediul in sfera lor de jurisdicție și la datele referitoare la eventualele riscuri sistemice care ar putea fi adunate în propria jurisdicție, precum și la datele agregate din toate registrele, inclusiv datele stocate în registre situate în țări terțe; observă că serviciile furnizate de registre ar trebui să aibă prețuri transparente, având în vedere utilitatea funcției lor; |
| --- | --- |

21.

sprijină introducerea de registre pentru toate pozițiile instrumentelor derivate, repartizate în mod ideal pe clase de active, și ca registrele să fie reglementate și supravegheate sub îndrumarea AEVMP; solicită stabilirea unor norme procedurale obligatorii pentru a evita denaturarea concurenței și pentru a garanta o interpretare uniformă în statele membre și, în plus, ca în caz de litigiu AEVMP să aibă un drept absolut de decizie; solicită Comisiei să se asigure că autoritățile naționale de supraveghere au acces în timp real la datele granulare din registre referitoare la participanții pe piață care își au sediul in sfera lor de jurisdicție și la datele referitoare la eventualele riscuri sistemice care ar putea fi adunate în propria jurisdicție, precum și la datele agregate din toate registrele, inclusiv datele stocate în registre situate în țări terțe; observă că serviciile furnizate de registre ar trebui să aibă prețuri transparente, având în vedere utilitatea funcției lor;

| 22. | solicită Comisiei să elaboreze standarde de raportare pentru toate produsele derivate, în conformitate cu standardele elaborate la nivel internațional, să garanteze transmiterea lor către registrele centrale ale tranzacțiilor, CPC-uri, instituții financiare și burse, și să pună datele la dispoziția AEVMP și a autorităților naționale de reglementare, precum și a ESRB, în cazul în care se solicită acest lucru; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să elaboreze standarde de raportare pentru toate produsele derivate, în conformitate cu standardele elaborate la nivel internațional, să garanteze transmiterea lor către registrele centrale ale tranzacțiilor, CPC-uri, instituții financiare și burse, și să pună datele la dispoziția AEVMP și a autorităților naționale de reglementare, precum și a ESRB, în cazul în care se solicită acest lucru;

| 23. | invită Comisia să elaboreze măsuri pentru ca organismele de reglementare să fie în măsură să stabilească marje ale pozițiilor pentru a contracara oscilațiile disproporționate ale prețurilor și bulele speculative; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să elaboreze măsuri pentru ca organismele de reglementare să fie în măsură să stabilească marje ale pozițiilor pentru a contracara oscilațiile disproporționate ale prețurilor și bulele speculative;

| 24. | invită Comisia să asigure în special faptul că evaluarea tuturor instrumentelor derivate, care nu sunt tranzacționate la burse, să realizează într-un mod independent și transparent, evitând conflictele de interese; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să asigure în special faptul că evaluarea tuturor instrumentelor derivate, care nu sunt tranzacționate la burse, să realizează într-un mod independent și transparent, evitând conflictele de interese;

| 25. | constată că este necesară o clarificare atentă a tuturor detaliilor tehnice, în strânsă cooperare cu autoritățile naționale de reglementare, mai ales în ceea ce privește standardele și diferențierea dintre produsele financiare și cele nefinanciare și salută faptul că Comisia a abordat deja această chestiune; solicită Comisiei să colaboreze într-o etapă inițială cu Consiliul și Parlamentul; |
| --- | --- |

25.

constată că este necesară o clarificare atentă a tuturor detaliilor tehnice, în strânsă cooperare cu autoritățile naționale de reglementare, mai ales în ceea ce privește standardele și diferențierea dintre produsele financiare și cele nefinanciare și salută faptul că Comisia a abordat deja această chestiune; solicită Comisiei să colaboreze într-o etapă inițială cu Consiliul și Parlamentul;

| 26. | sprijină intenția Comisiei de a crea CPC-urile conform standardelor europene convenite, supravegheate de AEVMP și consideră că participanții cheie de pe piață nu ar trebui să aibă o influență dominantă asupra guvernării și gestionării riscurilor în cazul CPC-urilor, ci ar trebui să facă parte din consiliul de gestionare a riscurilor; consideră, în plus, că ar trebui propuse mecanisme care să contribuie eficient la procesul de gestionare a riscurilor; |
| --- | --- |

26.

sprijină intenția Comisiei de a crea CPC-urile conform standardelor europene convenite, supravegheate de AEVMP și consideră că participanții cheie de pe piață nu ar trebui să aibă o influență dominantă asupra guvernării și gestionării riscurilor în cazul CPC-urilor, ci ar trebui să facă parte din consiliul de gestionare a riscurilor; consideră, în plus, că ar trebui propuse mecanisme care să contribuie eficient la procesul de gestionare a riscurilor;

| 27. | insistă asupra necesității de a avea standarde de reglementare pentru a asigura că CPC-urile rămân rezistente față de o gamă mai largă de riscuri, inclusiv eșecurile multiple ale participanților, vânzări neașteptate de resurse financiare și o reducere rapidă a lichidităților pieței; |
| --- | --- |

27.

insistă asupra necesității de a avea standarde de reglementare pentru a asigura că CPC-urile rămân rezistente față de o gamă mai largă de riscuri, inclusiv eșecurile multiple ale participanților, vânzări neașteptate de resurse financiare și o reducere rapidă a lichidităților pieței;

| 28. | consideră că decizia cu privire la definiția categoriilor de instrumente derivate, crearea CPC-urilor, registrul de transparență, cerințele de capital, instituirea unor locuri de tranzacționare independente sau utilizarea burselor existente, scutirile acordate IMM-urilor și toate detaliile tehnice ar trebui să fie luată în strânsă cooperare cu autoritățile naționale de reglementare, instituțiile internaționale și viitoarea autoritate europeană de supraveghere, AEVMP; |
| --- | --- |

28.

consideră că decizia cu privire la definiția categoriilor de instrumente derivate, crearea CPC-urilor, registrul de transparență, cerințele de capital, instituirea unor locuri de tranzacționare independente sau utilizarea burselor existente, scutirile acordate IMM-urilor și toate detaliile tehnice ar trebui să fie luată în strânsă cooperare cu autoritățile naționale de reglementare, instituțiile internaționale și viitoarea autoritate europeană de supraveghere, AEVMP;

| 29. | solicită, prin urmare, norme clare de comportament și standarde necesare obligatorii în ceea ce privește crearea CPC-urilor (gradul de implicare a utilizatorilor), procedurile de luare a deciziilor și sistemele de gestionare a riscurilor CPC-urilor; susține intenția Comisiei de a prezenta o propunere de regulament privind reglementarea caselor de compensare; |
| --- | --- |

29.

solicită, prin urmare, norme clare de comportament și standarde necesare obligatorii în ceea ce privește crearea CPC-urilor (gradul de implicare a utilizatorilor), procedurile de luare a deciziilor și sistemele de gestionare a riscurilor CPC-urilor; susține intenția Comisiei de a prezenta o propunere de regulament privind reglementarea caselor de compensare;

| 30. | sprijină intenția Comisiei de a prevedea scutiri și cerințe de capital mai reduse pentru instrumentele derivate bilaterale ale IMM-urilor, cu condiția ca riscurile asociate să fie acoperite, instrumentele derivate să nu prezinte o importanță semnificativă în bilanțul contabil al acestor IMM-uri, iar pozițiile derivate să nu creeze riscuri sistemice; |
| --- | --- |

30.

sprijină intenția Comisiei de a prevedea scutiri și cerințe de capital mai reduse pentru instrumentele derivate bilaterale ale IMM-urilor, cu condiția ca riscurile asociate să fie acoperite, instrumentele derivate să nu prezinte o importanță semnificativă în bilanțul contabil al acestor IMM-uri, iar pozițiile derivate să nu creeze riscuri sistemice;

| 31. | solicită ca în special swap-urile pe riscul de credit să facă obiectul unei compensări centrale independente și un număr cât mai mare de instrumente derivate posibil să fie compensate central prin CPC-uri; consideră că unele tipuri de instrumente derivate cu riscuri cumulate ar trebui autorizate, dacă este cazul, numai în anumite condiții sau, după caz, chiar interzise; consideră că ar trebui solicitate în special capital și rezerve suficiente pentru a acoperi CDS-urile în cazul unei situații cu risc de credit; |
| --- | --- |

31.

solicită ca în special swap-urile pe riscul de credit să facă obiectul unei compensări centrale independente și un număr cât mai mare de instrumente derivate posibil să fie compensate central prin CPC-uri; consideră că unele tipuri de instrumente derivate cu riscuri cumulate ar trebui autorizate, dacă este cazul, numai în anumite condiții sau, după caz, chiar interzise; consideră că ar trebui solicitate în special capital și rezerve suficiente pentru a acoperi CDS-urile în cazul unei situații cu risc de credit;

| 32. | invită Comisia să investigheze de urgență și amănunțit nivelurile de concentrare de pe piețele instrumentelor derivate extrabursiere, și, în special, din swap-ul pe riscul de credit, pentru a se asigura că nu există niciun risc de manipulare a pieței sau vreun conflict de interese; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să investigheze de urgență și amănunțit nivelurile de concentrare de pe piețele instrumentelor derivate extrabursiere, și, în special, din swap-ul pe riscul de credit, pentru a se asigura că nu există niciun risc de manipulare a pieței sau vreun conflict de interese;

| 33. | invită Comisia să prezinte propuneri legislative adecvate pentru a reglementa tranzacțiile financiare, inclusiv vânzarea liberă a instrumentelor derivate, în scopul garantării stabilității financiare și a transparenței prețurilor; consideră, în așteptarea acestui lucru, că swap-urile pe riscul de credit (CDS-urile) ar trebui să fie prelucrate prin intermediul unui CPC european pentru a diminua riscurile de contrapartidă, a spori transparența și a reduce riscurile în general; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să prezinte propuneri legislative adecvate pentru a reglementa tranzacțiile financiare, inclusiv vânzarea liberă a instrumentelor derivate, în scopul garantării stabilității financiare și a transparenței prețurilor; consideră, în așteptarea acestui lucru, că swap-urile pe riscul de credit (CDS-urile) ar trebui să fie prelucrate prin intermediul unui CPC european pentru a diminua riscurile de contrapartidă, a spori transparența și a reduce riscurile în general;

| 34. | solicită ca protecția CDS să fie plătibilă doar prin producția și dovada unei expuneri la obligațiuni de bază și să fie limitată la ponderea acestei expuneri; |
| --- | --- |

34.

solicită ca protecția CDS să fie plătibilă doar prin producția și dovada unei expuneri la obligațiuni de bază și să fie limitată la ponderea acestei expuneri;

| 35. | este de părere că toate instrumentele financiare derivate care privesc finanțele publice din UE (inclusiv datoria publică a statelor membre și bilanțurile contabile ale administrațiilor locale) trebuie standardizate și tranzacționate pe platforme de burse sau orice alt fel de platforme de tranzacționare reglementate, pentru a promova transparența piețelor instrumentelor derivate față de public; |
| --- | --- |

35.

este de părere că toate instrumentele financiare derivate care privesc finanțele publice din UE (inclusiv datoria publică a statelor membre și bilanțurile contabile ale administrațiilor locale) trebuie standardizate și tranzacționate pe platforme de burse sau orice alt fel de platforme de tranzacționare reglementate, pentru a promova transparența piețelor instrumentelor derivate față de public;

| 36. | solicită interzicerea tranzacțiilor CDS care nu sunt efectuate cu credite de bază și sunt tranzacții pur speculative, bazate pe pariuri pe riscuri de credit, ducând astfel la o scumpire artificială a asigurărilor pentru pierderile din credite și, prin urmare, la o creștere a riscurilor sistemice generate prin pierderile reale din credite; solicită, ca o condiție minimă, stabilirea unor termene mai lungi de închidere în cazul vânzărilor cu descoperire a titlurilor de valoare și a instrumentelor derivate; invită Comisia să verifice limitele superioare privind riscurile pentru instrumentele derivate, în special CDS-uri, și să le stabilească împreună cu partenerii internaționali; |
| --- | --- |

36.

solicită interzicerea tranzacțiilor CDS care nu sunt efectuate cu credite de bază și sunt tranzacții pur speculative, bazate pe pariuri pe riscuri de credit, ducând astfel la o scumpire artificială a asigurărilor pentru pierderile din credite și, prin urmare, la o creștere a riscurilor sistemice generate prin pierderile reale din credite; solicită, ca o condiție minimă, stabilirea unor termene mai lungi de închidere în cazul vânzărilor cu descoperire a titlurilor de valoare și a instrumentelor derivate; invită Comisia să verifice limitele superioare privind riscurile pentru instrumentele derivate, în special CDS-uri, și să le stabilească împreună cu partenerii internaționali;

| 37. | consideră că Comisia ar trebui să investigheze utilizarea unor marje ale pozițiilor pentru a combate manipularea pieței, în special atunci când un contract se apropie de data de expirare („înghesuieli” și „unghiuri”); observă că marjele pozițiilor ar trebui considerate mai degrabă ca niște unelte dinamice de reglementare decât ca valori absolute, și că acestea ar trebui aplicate, după caz, de către supraveghetorii naționali, cu respectarea orientărilor stabilite de AEVMP; |
| --- | --- |

37.

consideră că Comisia ar trebui să investigheze utilizarea unor marje ale pozițiilor pentru a combate manipularea pieței, în special atunci când un contract se apropie de data de expirare („înghesuieli” și „unghiuri”); observă că marjele pozițiilor ar trebui considerate mai degrabă ca niște unelte dinamice de reglementare decât ca valori absolute, și că acestea ar trebui aplicate, după caz, de către supraveghetorii naționali, cu respectarea orientărilor stabilite de AEVMP;

| 38. | solicită ca oricare poziție derivată, fie luată de instituții financiare sau nefinanciare, situată deasupra unui anumit prag, care urmează să fie specificată de AEVMP să fie compensată central de un CPC; |
| --- | --- |

38.

solicită ca oricare poziție derivată, fie luată de instituții financiare sau nefinanciare, situată deasupra unui anumit prag, care urmează să fie specificată de AEVMP să fie compensată central de un CPC;

| 39. | solicită ca viitoarea reglementare a instrumentelor derivate să cuprindă normele referitoare la interzicerea tranzacțiilor pur speculative cu produse de bază și produse agricole, precum și la stabilirea unor marje stricte ale pozițiilor, în special în ceea ce privește impactul lor posibil asupra prețurilor produselor de bază în țările în curs de dezvoltare și asupra certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră; solicită ca AEVMP și autoritățile competente să fie abilitate să rezolve în mod efectiv disfuncționalitățile apărute pe piețele instrumentelor derivate, de exemplu prin interzicerea temporară a vânzărilor libere a CDS-urilor sau solicitarea privind tranzacționarea fizică a instrumentelor derivate și stabilirea de marje ale pozițiilor cu scopul de a evita concentrarea inadecvată a dealerilor pe unele segmente ale pieței; |
| --- | --- |

39.

solicită ca viitoarea reglementare a instrumentelor derivate să cuprindă normele referitoare la interzicerea tranzacțiilor pur speculative cu produse de bază și produse agricole, precum și la stabilirea unor marje stricte ale pozițiilor, în special în ceea ce privește impactul lor posibil asupra prețurilor produselor de bază în țările în curs de dezvoltare și asupra certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră; solicită ca AEVMP și autoritățile competente să fie abilitate să rezolve în mod efectiv disfuncționalitățile apărute pe piețele instrumentelor derivate, de exemplu prin interzicerea temporară a vânzărilor libere a CDS-urilor sau solicitarea privind tranzacționarea fizică a instrumentelor derivate și stabilirea de marje ale pozițiilor cu scopul de a evita concentrarea inadecvată a dealerilor pe unele segmente ale pieței;

| 40. | solicită ca pe viitor orice propunere legislativă privind piețele instrumentelor derivate să urmeze o abordare funcțională prin care activitățile similare să fie supuse acelorași norme sau unor norme similare; |
| --- | --- |

40.

solicită ca pe viitor orice propunere legislativă privind piețele instrumentelor derivate să urmeze o abordare funcțională prin care activitățile similare să fie supuse acelorași norme sau unor norme similare;

| 41. | subliniază necesitatea unor dispoziții europene privind instrumentele derivate și solicită Comisiei să coordoneze cât mai bine posibil acțiunile sale cu partenerii Europei pentru a garanta o reglementare cât mai consecventă posibil și coordonată pe plan internațional; subliniază că este important să se evite arbitrajul de reglementare printr-o coordonare inadecvată; |
| --- | --- |

41.

subliniază necesitatea unor dispoziții europene privind instrumentele derivate și solicită Comisiei să coordoneze cât mai bine posibil acțiunile sale cu partenerii Europei pentru a garanta o reglementare cât mai consecventă posibil și coordonată pe plan internațional; subliniază că este important să se evite arbitrajul de reglementare printr-o coordonare inadecvată;

| 42. | solicită sprijinirea inițiativelor din industrie și recunoașterea valorii acestora, deoarece acestea pot, în unele situații, să fie la fel de adecvate ca și actele legislative și complementare acestora; |
| --- | --- |

42.

solicită sprijinirea inițiativelor din industrie și recunoașterea valorii acestora, deoarece acestea pot, în unele situații, să fie la fel de adecvate ca și actele legislative și complementare acestora;

| 43. | solicită o abordare coerentă pe teritoriul Europei pentru a compensa punctele forte ale fiecărui centru financiar și pentru a profita de ocazia oferită de această criză în vederea înregistrării de progrese în direcția integrării și dezvoltării unei piețe financiare europene eficiente; |
| --- | --- |

43.

solicită o abordare coerentă pe teritoriul Europei pentru a compensa punctele forte ale fiecărui centru financiar și pentru a profita de ocazia oferită de această criză în vederea înregistrării de progrese în direcția integrării și dezvoltării unei piețe financiare europene eficiente;

| 44. | salută intenția Comisiei de a prezenta propuneri legislative privind casele de compensare și registrele tranzacțiilor deja la mijlocul lui 2010 și de a discuta din timp detaliile tehnice cu toate instituțiile naționale și europene, în special cu Consiliul și Parlamentul European, în calitatea acestora de colegislatori; |
| --- | --- |

44.

salută intenția Comisiei de a prezenta propuneri legislative privind casele de compensare și registrele tranzacțiilor deja la mijlocul lui 2010 și de a discuta din timp detaliile tehnice cu toate instituțiile naționale și europene, în special cu Consiliul și Parlamentul European, în calitatea acestora de colegislatori;

| 45. | salută intenția Comisiei de a prezenta propuneri legislative privind CDS-urile; |
| --- | --- |

45.

salută intenția Comisiei de a prezenta propuneri legislative privind CDS-urile;

| 46. | subliniază importanța revizuirii periodice a eficacității viitoarei legislații, în cooperare cu toți participanții pe piață, și a adaptării dispozițiilor de reglementare, dacă este cazul; |
| --- | --- |

46.

subliniază importanța revizuirii periodice a eficacității viitoarei legislații, în cooperare cu toți participanții pe piață, și a adaptării dispozițiilor de reglementare, dacă este cazul;

| 47. | solicită punerea în aplicare a acestei rezoluții cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

47.

solicită punerea în aplicare a acestei rezoluții cât mai curând posibil;

| 48. | constată că, nu numai în cazul comercializării de materii prime și de produse agricole, ci și de certificate de emisii de gaze cu efect de seră, trebuie să se garanteze o funcționare transparentă a pieței, iar speculațiile trebuie să fie limitate; solicită, în acest context, examinarea limitelor superioare ale riscului pentru fiecare tip de produs în parte; |
| --- | --- |

48.

constată că, nu numai în cazul comercializării de materii prime și de produse agricole, ci și de certificate de emisii de gaze cu efect de seră, trebuie să se garanteze o funcționare transparentă a pieței, iar speculațiile trebuie să fie limitate; solicită, în acest context, examinarea limitelor superioare ale riscului pentru fiecare tip de produs în parte;

| 49. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, autorităților naționale de reglementare și BCE. |
| --- | --- |

49.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, autorităților naționale de reglementare și BCE.

---

(1)  JO C 8 E, 14.1.2010, p. 26.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/24

---

Marți, 15 iunie 2010Internetul obiectelor

P7_TA(2010)0207

Rezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la internetul obiectelor (2009/2224(INI))

2011/C 236 E/04

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 18 iunie 2009, intitulată „Internetul obiectelor – un plan de acțiune pentru Europa” (COM(2009)0278),

având în vedere programul de lucru prezentat de președinția spaniolă a UE la 27 noiembrie 2009 și îndeosebi obiectivul de dezvoltare a internetului viitorului,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 ianuarie 2009 intitulată „Investiția de azi în Europa de mâine” (COM(2009)0036),

având în vedere Recomandarea Comisiei privind aplicarea principiilor de respectare a vieții private și protecție a datelor în aplicațiile bazate pe identificarea prin radiofrecvență (C(2009)3200),

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date,

având în vedere Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice,

având în vedere Planul european de redresare economică în vederea restabilirii rapide a creșterii economice (COM(2008)0800),

având în vedere raportul Comisiei pentru cercetare, industrie și energie cu privire la stabilirea unei noi agende digitale pentru Europa: 2015.eu (1),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, avizele Comisiei pentru comerț internațional, al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0154/2010),

| A. | întrucât trebuie avute în vedere dezvoltarea rapidă a internetului din ultimii 25 de ani și perspectivele, atât în ceea ce privește răspândirea internetului în bandă largă, cât și noile aplicații; |
| --- | --- |

A.

întrucât trebuie avute în vedere dezvoltarea rapidă a internetului din ultimii 25 de ani și perspectivele, atât în ceea ce privește răspândirea internetului în bandă largă, cât și noile aplicații;

| B. | întrucât internetul obiectelor poate să răspundă așteptărilor societății și ale cetățenilor, și întrucât trebuie să se facă cercetări pentru a înțelege care sunt aceste așteptări și situațiile în care punctele sensibile și preocupările pentru viața personală și informațiile cu caracter personal pot reprezenta un obstacol în calea aplicațiilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât internetul obiectelor poate să răspundă așteptărilor societății și ale cetățenilor, și întrucât trebuie să se facă cercetări pentru a înțelege care sunt aceste așteptări și situațiile în care punctele sensibile și preocupările pentru viața personală și informațiile cu caracter personal pot reprezenta un obstacol în calea aplicațiilor;

| C. | întrucât tehnologiile informației și a comunicațiilor (TIC) promovează dezvoltarea socială, și creșterea economică și stimulează cercetarea, inovarea și creativitatea în cadrul organismelor publice și private europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât tehnologiile informației și a comunicațiilor (TIC) promovează dezvoltarea socială, și creșterea economică și stimulează cercetarea, inovarea și creativitatea în cadrul organismelor publice și private europene;

| D. | întrucât Uniunea trebuie să elaboreze un cadru comun de referință pentru edificarea și consolidarea normelor privind guvernanța sistemului, confidențialitatea, siguranța informațiilor și gestionarea etică, respectarea vieții private, colectarea și stocarea datelor personale și a informațiilor privind consumatorii; |
| --- | --- |

D.

întrucât Uniunea trebuie să elaboreze un cadru comun de referință pentru edificarea și consolidarea normelor privind guvernanța sistemului, confidențialitatea, siguranța informațiilor și gestionarea etică, respectarea vieții private, colectarea și stocarea datelor personale și a informațiilor privind consumatorii;

| E. | întrucât termenul de internet al obiectelor face referire la conceptul general de obiecte (atât aparate electronice, cât și obiecte de uz cotidian) care pot fi citite, recunoscute, accesate, localizate și/sau controlate de la distanță prin intermediul internetului; |
| --- | --- |

E.

întrucât termenul de internet al obiectelor face referire la conceptul general de obiecte (atât aparate electronice, cât și obiecte de uz cotidian) care pot fi citite, recunoscute, accesate, localizate și/sau controlate de la distanță prin intermediul internetului;

| F. | întrucât este de așteptat ca internetul obiectelor să se dezvolte rapid în anii viitori și întrucât este necesară, pentru acesta, o guvernanță sigură, transparentă și multilaterală; |
| --- | --- |

F.

întrucât este de așteptat ca internetul obiectelor să se dezvolte rapid în anii viitori și întrucât este necesară, pentru acesta, o guvernanță sigură, transparentă și multilaterală;

| G. | întrucât internetul viitorului va depăși actualele granițe tradiționale ale lumii virtuale prin legătura cu lumea obiectelor fizice; |
| --- | --- |

G.

întrucât internetul viitorului va depăși actualele granițe tradiționale ale lumii virtuale prin legătura cu lumea obiectelor fizice;

| H. | întrucât tehnologia RFID, precum și alte tehnologii legate de internetul obiectelor prezintă avantaje față de codurile de bare și benzile magnetice, având mult mai multe aplicații, care pot fi puse în interfață cu alte rețele – de exemplu, rețeaua de telefonie mobilă – și ar putea fi dezvoltată și mai mult în momentul în care se va crea o interfață cu senzori care măsoară aspecte precum geolocația (de exemplu, sistemul de sateliți Galileo), temperatura, lumina, presiunea și forțele G; întrucât răspândirea la scară largă a cipurilor RFID ar trebui să aibă ca rezultat o reducere importantă a prețului lor unitar, precum și a costurilor cititoarelor respective; |
| --- | --- |

H.

întrucât tehnologia RFID, precum și alte tehnologii legate de internetul obiectelor prezintă avantaje față de codurile de bare și benzile magnetice, având mult mai multe aplicații, care pot fi puse în interfață cu alte rețele – de exemplu, rețeaua de telefonie mobilă – și ar putea fi dezvoltată și mai mult în momentul în care se va crea o interfață cu senzori care măsoară aspecte precum geolocația (de exemplu, sistemul de sateliți Galileo), temperatura, lumina, presiunea și forțele G; întrucât răspândirea la scară largă a cipurilor RFID ar trebui să aibă ca rezultat o reducere importantă a prețului lor unitar, precum și a costurilor cititoarelor respective;

| I. | întrucât tehnologia RFID poate fi privită ca un catalizator și stimulent pentru dezvoltarea economică a industriei informației și comunicațiilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât tehnologia RFID poate fi privită ca un catalizator și stimulent pentru dezvoltarea economică a industriei informației și comunicațiilor;

| J. | întrucât tehnologia RFID și alte tehnologii legate de internetul obiectelor sunt deja aplicate în domeniul producției, al logisticii și al distribuției cu avantaje în ceea ce privește identificarea și trasabilitatea produselor, având un potențial promițător de dezvoltare în numeroase alte sectoare ca, de exemplu, în domeniul sănătății, al transportului, al eficacității energetice, al mediului, al vânzării cu amănuntul și al luptei împotriva contrafacerilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât tehnologia RFID și alte tehnologii legate de internetul obiectelor sunt deja aplicate în domeniul producției, al logisticii și al distribuției cu avantaje în ceea ce privește identificarea și trasabilitatea produselor, având un potențial promițător de dezvoltare în numeroase alte sectoare ca, de exemplu, în domeniul sănătății, al transportului, al eficacității energetice, al mediului, al vânzării cu amănuntul și al luptei împotriva contrafacerilor;

| K. | întrucât în cazul tuturor sistemelor de e-sănătate, conceperea, dezvoltarea și aplicarea sistemelor RFID necesită intervenția directă a personalului din domeniul medical, a pacienților și a comisiilor relevante (chestiuni de protecție a datelor, etică etc.); |
| --- | --- |

K.

întrucât în cazul tuturor sistemelor de e-sănătate, conceperea, dezvoltarea și aplicarea sistemelor RFID necesită intervenția directă a personalului din domeniul medical, a pacienților și a comisiilor relevante (chestiuni de protecție a datelor, etică etc.);

| L. | întrucât RFID poate contribui la creșterea eficienței energetice și la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și poate permite contabilizarea dioxidului de carbon în produse; |
| --- | --- |

L.

întrucât RFID poate contribui la creșterea eficienței energetice și la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și poate permite contabilizarea dioxidului de carbon în produse;

| M. | întrucât tehnologia RFID și alte tehnologii legate de internetul obiectelor pot aduce avantaje cetățenilor în ceea ce privește calitatea vieții, securitatea și bunăstarea, cu condiția gestionării corecte a aspectelor legate de protecția vieții private și a datelor personale; |
| --- | --- |

M.

întrucât tehnologia RFID și alte tehnologii legate de internetul obiectelor pot aduce avantaje cetățenilor în ceea ce privește calitatea vieții, securitatea și bunăstarea, cu condiția gestionării corecte a aspectelor legate de protecția vieții private și a datelor personale;

| N. | întrucât sunt necesare standarde de comunicare sustenabile, eficiente din punct de vedere energetic, orientate către siguranță și viața privată, care folosesc protocoale compatibile sau identice la frecvențe diferite; |
| --- | --- |

N.

întrucât sunt necesare standarde de comunicare sustenabile, eficiente din punct de vedere energetic, orientate către siguranță și viața privată, care folosesc protocoale compatibile sau identice la frecvențe diferite;

| O. | întrucât toate obiectele din viața de zi cu zi (permise de călătorie, haine, telefoane mobile, mașini etc.) ar putea conține în cele din urmă cipuri RFID, fapt ce va căpăta rapid o importanță economică majoră, având în vedere multipla aplicabilitate a acestora; |
| --- | --- |

O.

întrucât toate obiectele din viața de zi cu zi (permise de călătorie, haine, telefoane mobile, mașini etc.) ar putea conține în cele din urmă cipuri RFID, fapt ce va căpăta rapid o importanță economică majoră, având în vedere multipla aplicabilitate a acestora;

| P. | întrucât internetul obiectelor va permite conectarea în rețea a miliarde de dispozitive capabile să dialogheze și să interacționeze prin intermediul tehnologiei RFID, asociată cu protocoale de adresare logică și fizică; întrucât internetul obiectelor ar trebui să permită, prin intermediul sistemelor de identificare electronică și al dispozitivelor mobile fără fir, identificarea directă și lipsită de ambiguitate a entităților digitale și a obiectelor fizice, în vederea recuperării, stocării, transferării și a procesării continue a datelor asociate acestora; |
| --- | --- |

P.

întrucât internetul obiectelor va permite conectarea în rețea a miliarde de dispozitive capabile să dialogheze și să interacționeze prin intermediul tehnologiei RFID, asociată cu protocoale de adresare logică și fizică; întrucât internetul obiectelor ar trebui să permită, prin intermediul sistemelor de identificare electronică și al dispozitivelor mobile fără fir, identificarea directă și lipsită de ambiguitate a entităților digitale și a obiectelor fizice, în vederea recuperării, stocării, transferării și a procesării continue a datelor asociate acestora;

| Q. | întrucât trebuie avută în vedere provocarea tehnologică pe care o reprezintă miniaturizarea produselor de internet al obiectelor, precum integrarea într-un cip cu latura de câțiva milimetri a componentelor electronice, a senzorilor și a sistemului de alimentare și de transmisie a RFID; |
| --- | --- |

Q.

întrucât trebuie avută în vedere provocarea tehnologică pe care o reprezintă miniaturizarea produselor de internet al obiectelor, precum integrarea într-un cip cu latura de câțiva milimetri a componentelor electronice, a senzorilor și a sistemului de alimentare și de transmisie a RFID;

| R. | întrucât, deși cipurile RFID vor fi utilizate în viitor în cadrul unei game tot mai largi de aplicații, această tehnologie ridică noi aspecte problematice în ceea ce privește protecția datelor personale, cel mai important dintre acestea fiind faptul că cipurile sunt invizibile sau aproape invizibile; |
| --- | --- |

R.

întrucât, deși cipurile RFID vor fi utilizate în viitor în cadrul unei game tot mai largi de aplicații, această tehnologie ridică noi aspecte problematice în ceea ce privește protecția datelor personale, cel mai important dintre acestea fiind faptul că cipurile sunt invizibile sau aproape invizibile;

| S. | întrucât standardele industriale sunt foarte importante, întrucât standardele RFID necesită o maturizare și întrucât misiunea de elaborare a standardelor pentru RFID încredințată CEN și ETSI (Institutul European de Standarde în Telecomunicații) în 2009 va contribui la crearea de produse și servicii mai inovatoare care utilizează RFID; |
| --- | --- |

S.

întrucât standardele industriale sunt foarte importante, întrucât standardele RFID necesită o maturizare și întrucât misiunea de elaborare a standardelor pentru RFID încredințată CEN și ETSI (Institutul European de Standarde în Telecomunicații) în 2009 va contribui la crearea de produse și servicii mai inovatoare care utilizează RFID;

| T. | întrucât este importantă sensibilizarea cetățenilor europeni cu privire la noile tehnologii și la noile aplicații ale acestora, inclusiv cu privire la impactul asupra societății și mediului, precum și promovarea alfabetizării digitale și a competențelor informatice ale consumatorilor; |
| --- | --- |

T.

întrucât este importantă sensibilizarea cetățenilor europeni cu privire la noile tehnologii și la noile aplicații ale acestora, inclusiv cu privire la impactul asupra societății și mediului, precum și promovarea alfabetizării digitale și a competențelor informatice ale consumatorilor;

| U. | întrucât dezvoltarea internetului obiectelor ar trebui să fie incluzivă și accesibilă tuturor cetățenilor UE și susținută de politici eficiente care să aibă drept scop reducerea decalajelor digitale în cadrul UE, implicând mai mulți cetățeni europeni în procesul de dobândire a competențelor informatice și a cunoștințelor referitoare la mediul digital; |
| --- | --- |

U.

întrucât dezvoltarea internetului obiectelor ar trebui să fie incluzivă și accesibilă tuturor cetățenilor UE și susținută de politici eficiente care să aibă drept scop reducerea decalajelor digitale în cadrul UE, implicând mai mulți cetățeni europeni în procesul de dobândire a competențelor informatice și a cunoștințelor referitoare la mediul digital;

| V. | întrucât avantajele tehnologiilor legate de internetul obiectelor trebuie susținute printr-o securitate eficientă, aceasta fiind una dintre caracteristicile esențiale ale oricărei dezvoltări care riscă să pună în pericol datele cu caracter personal și încrederea cetățenilor în cei care dețin informații despre ei; |
| --- | --- |

V.

întrucât avantajele tehnologiilor legate de internetul obiectelor trebuie susținute printr-o securitate eficientă, aceasta fiind una dintre caracteristicile esențiale ale oricărei dezvoltări care riscă să pună în pericol datele cu caracter personal și încrederea cetățenilor în cei care dețin informații despre ei;

| W. | întrucât nu se cunoaște impactul social al dezvoltării internetului obiectelor, acesta putând adânci decalajul digital existent sau crea un nou decalaj, |
| --- | --- |

W.

întrucât nu se cunoaște impactul social al dezvoltării internetului obiectelor, acesta putând adânci decalajul digital existent sau crea un nou decalaj,

| 1. | salută comunicarea Comisiei și aprobă, în principiu, orientările din planul de acțiune ce vizează promovarea internetului obiectelor; |
| --- | --- |

1.

salută comunicarea Comisiei și aprobă, în principiu, orientările din planul de acțiune ce vizează promovarea internetului obiectelor;

| 2. | consideră că răspândirea internetului obiectelor va permite îmbunătățirea interacțiunii între persoane și obiecte, precum și între obiectele înseși, fapt care poate aduce beneficii enorme cetățenilor UE, cu condiția respectării securității, protecției datelor și a sferei private; |
| --- | --- |

2.

consideră că răspândirea internetului obiectelor va permite îmbunătățirea interacțiunii între persoane și obiecte, precum și între obiectele înseși, fapt care poate aduce beneficii enorme cetățenilor UE, cu condiția respectării securității, protecției datelor și a sferei private;

| 3. | împărtășește preocuparea Comisiei pentru securitate, protecția datelor personale și viața privată a cetățenilor, precum și pentru guvernanța internetului obiectelor, deoarece respectarea vieții private și protecția datelor cu caracter personal, precum și caracterul deschis și interoperabilitatea reprezintă singurele modalități prin care internetul obiectelor se poate bucura de o acceptare largă la nivel social; invită Comisia să încurajeze toate părțile implicate la nivel european și internațional să elimine amenințările în domeniul securității cibernetice; în acest sens, invită Comisia să încurajeze punerea în aplicare de către statele membre a tuturor prevederilor internaționale în vigoare în materie de securitate cibernetică, inclusiv Convenția Consiliului Europei privind siguranța cibernetică; |
| --- | --- |

3.

împărtășește preocuparea Comisiei pentru securitate, protecția datelor personale și viața privată a cetățenilor, precum și pentru guvernanța internetului obiectelor, deoarece respectarea vieții private și protecția datelor cu caracter personal, precum și caracterul deschis și interoperabilitatea reprezintă singurele modalități prin care internetul obiectelor se poate bucura de o acceptare largă la nivel social; invită Comisia să încurajeze toate părțile implicate la nivel european și internațional să elimine amenințările în domeniul securității cibernetice; în acest sens, invită Comisia să încurajeze punerea în aplicare de către statele membre a tuturor prevederilor internaționale în vigoare în materie de securitate cibernetică, inclusiv Convenția Consiliului Europei privind siguranța cibernetică;

| 4. | este ferm convins că protecția vieții private reprezintă o valoare esențială și că toți utilizatorii ar trebui să aibă control asupra datelor lor personale; prin urmare, solicită adaptarea Directivei privind protecția datelor la mediul digital actual; |
| --- | --- |

4.

este ferm convins că protecția vieții private reprezintă o valoare esențială și că toți utilizatorii ar trebui să aibă control asupra datelor lor personale; prin urmare, solicită adaptarea Directivei privind protecția datelor la mediul digital actual;

| 5. | apreciază reacția promptă a Comisiei la noile evoluții din acest sector, ceea ce permite sistemului politic să stabilească norme în timp util; |
| --- | --- |

5.

apreciază reacția promptă a Comisiei la noile evoluții din acest sector, ceea ce permite sistemului politic să stabilească norme în timp util;

| 6. | insistă asupra faptului că una dintre condițiile prealabile de promovare a tehnologiei constă în stabilirea de norme juridice care să impună respectarea valorilor fundamentale, protecția datelor cu caracter personal și a vieții private; |
| --- | --- |

6.

insistă asupra faptului că una dintre condițiile prealabile de promovare a tehnologiei constă în stabilirea de norme juridice care să impună respectarea valorilor fundamentale, protecția datelor cu caracter personal și a vieții private;

| 7. | subliniază faptul că aspectele referitoare la securitate și viața privată ar trebui abordate cu ocazia elaborării viitoarelor standarde care trebuie să definească diferite caracteristici de securitate pentru a garanta confidențialitatea, integritatea sau disponibilitatea serviciilor; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că aspectele referitoare la securitate și viața privată ar trebui abordate cu ocazia elaborării viitoarelor standarde care trebuie să definească diferite caracteristici de securitate pentru a garanta confidențialitatea, integritatea sau disponibilitatea serviciilor;

| 8. | invită Comisia să-și coordoneze lucrările referitoare la internetul obiectelor cu activitatea de ansamblu privind agenda digitală; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să-și coordoneze lucrările referitoare la internetul obiectelor cu activitatea de ansamblu privind agenda digitală;

| 9. | invită Comisia să realizeze o evaluare a impactului privind utilizarea infrastructurii de „internet” existente pentru aplicațiile de internet al obiectelor și hardware în ceea ce privește congestionarea rețelelor și siguranța datelor, pentru a stabili dacă aplicațiile de internet al obiectelor și hardware-ul sunt compatibile și corespunzătoare; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să realizeze o evaluare a impactului privind utilizarea infrastructurii de „internet” existente pentru aplicațiile de internet al obiectelor și hardware în ceea ce privește congestionarea rețelelor și siguranța datelor, pentru a stabili dacă aplicațiile de internet al obiectelor și hardware-ul sunt compatibile și corespunzătoare;

| 10. | estimează că, pe parcursul anilor viitori, dezvoltarea internetului obiectelor și a aplicațiilor sale va avea un impact considerabil asupra vieții cotidiene a cetățenilor europeni și asupra obișnuințelor acestora, având drept rezultat numeroase schimbări de ordin economic și social; |
| --- | --- |

10.

estimează că, pe parcursul anilor viitori, dezvoltarea internetului obiectelor și a aplicațiilor sale va avea un impact considerabil asupra vieții cotidiene a cetățenilor europeni și asupra obișnuințelor acestora, având drept rezultat numeroase schimbări de ordin economic și social;

| 11. | consideră că este necesară dezvoltarea unei rețele incluzive de internet al obiectelor, evitând de la început, atât la nivelul statelor membre, cât și regional, riscul de dezvoltare, răspândire și utilizare inegală a tehnologiilor legate de internetul obiectelor; observă că în comunicarea Comisiei nu se acordă atenția cuvenită acelor aspecte care ar trebui examinate atent înainte de a dezvolta în continuare internetul obiectelor; |
| --- | --- |

11.

consideră că este necesară dezvoltarea unei rețele incluzive de internet al obiectelor, evitând de la început, atât la nivelul statelor membre, cât și regional, riscul de dezvoltare, răspândire și utilizare inegală a tehnologiilor legate de internetul obiectelor; observă că în comunicarea Comisiei nu se acordă atenția cuvenită acelor aspecte care ar trebui examinate atent înainte de a dezvolta în continuare internetul obiectelor;

| 12. | invită Comisia să ia în considerare regiunile cele mai puțin dezvoltate ale Uniunii în momentul planificării TIC și a internetului obiectelor; solicită statelor membre să asigure cofinanțare pentru implementarea acestor tehnologii și a altor proiecte TIC în astfel de regiuni, pentru a asigura participarea acestora și a împiedica excluderea lor din inițiativele comune europene; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să ia în considerare regiunile cele mai puțin dezvoltate ale Uniunii în momentul planificării TIC și a internetului obiectelor; solicită statelor membre să asigure cofinanțare pentru implementarea acestor tehnologii și a altor proiecte TIC în astfel de regiuni, pentru a asigura participarea acestora și a împiedica excluderea lor din inițiativele comune europene;

| 13. | subliniază că, deși utilizarea cipurilor RFID poate fi eficientă în combaterea cazurilor de contrafacere, de răpire a nou-născuților din maternități, în identificarea animalelor etc., aceasta poate prezenta, de asemenea, pericole și poate crea probleme de ordin etic pentru cetățeni și pentru societate, fiind necesară identificarea unor modalități de protejare împotriva acestui tip de probleme; |
| --- | --- |

13.

subliniază că, deși utilizarea cipurilor RFID poate fi eficientă în combaterea cazurilor de contrafacere, de răpire a nou-născuților din maternități, în identificarea animalelor etc., aceasta poate prezenta, de asemenea, pericole și poate crea probleme de ordin etic pentru cetățeni și pentru societate, fiind necesară identificarea unor modalități de protejare împotriva acestui tip de probleme;

| 14. | subliniază importanța studierii efectelor sociale și culturale ale internetului obiectelor, din perspectiva transformării profunde a societății determinată de aceste tehnologii; de aceea, consideră că este important ca cercetarea socio-economică și dezbaterea politică privind internetul obiectelor să meargă mână în mână cu cercetarea tehnologică și progresele acesteia și invită Comisia să constituie un comitet de experți pentru a efectua o evaluare aprofundată a acestor aspecte și să propună un cadru etic pentru dezvoltarea tehnologiilor și a aplicațiilor aferente; |
| --- | --- |

14.

subliniază importanța studierii efectelor sociale și culturale ale internetului obiectelor, din perspectiva transformării profunde a societății determinată de aceste tehnologii; de aceea, consideră că este important ca cercetarea socio-economică și dezbaterea politică privind internetul obiectelor să meargă mână în mână cu cercetarea tehnologică și progresele acesteia și invită Comisia să constituie un comitet de experți pentru a efectua o evaluare aprofundată a acestor aspecte și să propună un cadru etic pentru dezvoltarea tehnologiilor și a aplicațiilor aferente;

| 15. | observă că tehnologia RFID și alte tehnologii legate de internetul obiectelor, utilizate în domeniul etichetării inteligente a produselor și a bunurilor de consum, precum și al sistemelor de comunicare între obiecte și persoane, se pretează unei utilizări universale, fiind totodată practic insesizabilă și silențioasă; solicită, prin urmare, ca această tehnologie să facă obiectul, pe viitor, al unor evaluări mai detaliate ale Comisiei Europene, cu privire mai ales la:






  — | impactul undelor radio și a altor mijloace de activare a tehnologiilor de identificare asupra sănătății; |
| --- | --- | --- |

15.

observă că tehnologia RFID și alte tehnologii legate de internetul obiectelor, utilizate în domeniul etichetării inteligente a produselor și a bunurilor de consum, precum și al sistemelor de comunicare între obiecte și persoane, se pretează unei utilizări universale, fiind totodată practic insesizabilă și silențioasă; solicită, prin urmare, ca această tehnologie să facă obiectul, pe viitor, al unor evaluări mai detaliate ale Comisiei Europene, cu privire mai ales la:

—

impactul undelor radio și a altor mijloace de activare a tehnologiilor de identificare asupra sănătății;

| — | impactul asupra mediului al cipurilor și al reciclării acestora; |
| --- | --- |

—

impactul asupra mediului al cipurilor și al reciclării acestora;

| — | viața privată și încrederea utilizatorilor; |
| --- | --- |

—

viața privată și încrederea utilizatorilor;

| — | riscurile sporite privind securitatea cibernetică; |
| --- | --- |

—

riscurile sporite privind securitatea cibernetică;

| — | prezența cipurilor inteligente într-un anume produs; |
| --- | --- |

—

prezența cipurilor inteligente într-un anume produs;

| — | dreptul la dezactivare a cipurilor care asigură abilitatea de utilizare și controlul utilizatorului; |
| --- | --- |

—

dreptul la dezactivare a cipurilor care asigură abilitatea de utilizare și controlul utilizatorului;

| — | garanțiile acordate cetățenilor cu privire la protecția datelor personale pe durata colectării și procesării acestora; |
| --- | --- |

—

garanțiile acordate cetățenilor cu privire la protecția datelor personale pe durata colectării și procesării acestora;

| — | dezvoltarea unor infrastructuri și structuri de rețea suplimentare pentru aplicațiile și hardware-ul aferente internetului obiectelor; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unor infrastructuri și structuri de rețea suplimentare pentru aplicațiile și hardware-ul aferente internetului obiectelor;

| — | garantarea protecției optime pentru cetățenii și întreprinderile din UE împotriva oricărui tip de atac cibernetic online; |
| --- | --- |

—

garantarea protecției optime pentru cetățenii și întreprinderile din UE împotriva oricărui tip de atac cibernetic online;

| — | impactul câmpurilor electromagnetice asupra animalelor, în special a păsărilor din orașe; |
| --- | --- |

—

impactul câmpurilor electromagnetice asupra animalelor, în special a păsărilor din orașe;

| — | armonizarea standardelor regionale; |
| --- | --- |

—

armonizarea standardelor regionale;

| — | dezvoltarea standardelor tehnologice deschise și interoperabilitatea între diferite sisteme; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea standardelor tehnologice deschise și interoperabilitatea între diferite sisteme;

precum și o reglementare specifică la nivel european, după caz;

| 16. | subliniază faptul că consumatorii au dreptul la protecția sferei private pe baza consimțământului prealabil explicit (opt-in) și/sau în temeiul principiului respectării vieții private din momentul proiectării, conform căruia etichetele sunt dezactivate automat la punctul de vânzare, cu excepția cazului în care consumatorii decid altfel în mod explicit; ia act, în această privință, de avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor; subliniază faptul că ar trebui să se acorde atenție sferei private și securității încă din primele faze ale dezvoltării și implementării tehnologiilor legate de internetul obiectelor; subliniază faptul că aplicațiile RFID trebuie realizate în conformitate cu normele privind protecția datelor și respectarea vieții private consacrate în articolele 7 și 8 ale Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; solicită Comisiei să reflecteze asupra dreptului cetățenilor de a alege produse neechipate cu produse IoT sau de a se deconecta de la mediul în rețea în orice moment; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că consumatorii au dreptul la protecția sferei private pe baza consimțământului prealabil explicit (opt-in) și/sau în temeiul principiului respectării vieții private din momentul proiectării, conform căruia etichetele sunt dezactivate automat la punctul de vânzare, cu excepția cazului în care consumatorii decid altfel în mod explicit; ia act, în această privință, de avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor; subliniază faptul că ar trebui să se acorde atenție sferei private și securității încă din primele faze ale dezvoltării și implementării tehnologiilor legate de internetul obiectelor; subliniază faptul că aplicațiile RFID trebuie realizate în conformitate cu normele privind protecția datelor și respectarea vieții private consacrate în articolele 7 și 8 ale Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; solicită Comisiei să reflecteze asupra dreptului cetățenilor de a alege produse neechipate cu produse IoT sau de a se deconecta de la mediul în rețea în orice moment;

| 17. | observă că în timp ce RFID pasiv este limitat ca rază de acțiune, RFID activ poate transmite date pe distanțe mult mai mari; în acest context, subliniază necesitatea stabilirii de orientări clare pentru fiecare tip de RFID în parte; |
| --- | --- |

17.

observă că în timp ce RFID pasiv este limitat ca rază de acțiune, RFID activ poate transmite date pe distanțe mult mai mari; în acest context, subliniază necesitatea stabilirii de orientări clare pentru fiecare tip de RFID în parte;

| 18. | invită Comisia să lămurească chestiunea proprietății și controlului asupra datelor prelevate și interpretate în mod automat; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să lămurească chestiunea proprietății și controlului asupra datelor prelevate și interpretate în mod automat;

| 19. | invită producătorii să asigure dreptul la „dezactivare a cipurilor” prin crearea unor etichete RFID detașabile sau ușor de dezactivat de către consumator după achiziționare; subliniază necesitatea de a informa consumatorii în legătură cu prezența etichetelor RFID pasive sau active, distanța de citire, tipul de date comunicate – atât primite, cât și transmise – de către dispozitive și utilizarea datelor respective, precum și necesitatea de a marca aceste informații în mod clar pe orice ambalaj și de a le prezenta în detaliu în documentația produsului; |
| --- | --- |

19.

invită producătorii să asigure dreptul la „dezactivare a cipurilor” prin crearea unor etichete RFID detașabile sau ușor de dezactivat de către consumator după achiziționare; subliniază necesitatea de a informa consumatorii în legătură cu prezența etichetelor RFID pasive sau active, distanța de citire, tipul de date comunicate – atât primite, cât și transmise – de către dispozitive și utilizarea datelor respective, precum și necesitatea de a marca aceste informații în mod clar pe orice ambalaj și de a le prezenta în detaliu în documentația produsului;

| 20. | îndeamnă operatorii de aplicații RFID să adopte toate măsurile care se impun pentru a garanta că datele nu indică o persoană fizică identificată sau identificabilă printr-un mijloc pasibil de a fi folosit de operatorul aplicației RFID sau de altă persoană, cu excepția cazului în care astfel de date sunt prelucrate în conformitate cu principiile aplicabile și cu normele juridice privind protecția datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă operatorii de aplicații RFID să adopte toate măsurile care se impun pentru a garanta că datele nu indică o persoană fizică identificată sau identificabilă printr-un mijloc pasibil de a fi folosit de operatorul aplicației RFID sau de altă persoană, cu excepția cazului în care astfel de date sunt prelucrate în conformitate cu principiile aplicabile și cu normele juridice privind protecția datelor cu caracter personal;

| 21. | subliniază că, dat fiind faptul că cipurile din produsele comercializate nu sunt destinate utilizării în afara punctelor de comercializare, acestea ar trebui dotate cu dispozitive tehnice încorporate în momentul fabricării, care să garanteze dezactivarea cipurilor și limitarea, în acest fel, a perioadei pe parcursul căreia acestea conservă date; |
| --- | --- |

21.

subliniază că, dat fiind faptul că cipurile din produsele comercializate nu sunt destinate utilizării în afara punctelor de comercializare, acestea ar trebui dotate cu dispozitive tehnice încorporate în momentul fabricării, care să garanteze dezactivarea cipurilor și limitarea, în acest fel, a perioadei pe parcursul căreia acestea conservă date;

| 22. | consideră că ar trebui să li se ofere consumatorilor soluții de tip „opt-in” sau „opt-out” referitoare la internetul obiectelor, inclusiv posibilitatea de neparticipare („opt-out”) la tehnologiile individuale de internet al obiectelor fără a dezactiva alte aplicații sau un dispozitiv în ansamblu; |
| --- | --- |

22.

consideră că ar trebui să li se ofere consumatorilor soluții de tip „opt-in” sau „opt-out” referitoare la internetul obiectelor, inclusiv posibilitatea de neparticipare („opt-out”) la tehnologiile individuale de internet al obiectelor fără a dezactiva alte aplicații sau un dispozitiv în ansamblu;

| 23. | subliniază necesitatea includerii celor mai sofisticate și sigure sisteme de transmisie în cadrul tuturor tehnologiilor de internet al obiectelor pentru a preveni frauda și a permite autorizarea și autentificarea corespunzătoare a dispozitivelor; constată posibilitatea de fraudare a ID-ului și de contrafacere a produselor prin clonarea etichetelor IoT sau interceptarea datelor partajate; invită Comisia să asigure dezvoltarea unui sistem transparent de internet al obiectelor care să ia în considerare în principal următoarele aspecte:






  — | menționarea explicită a prezenței mijloacelor de identificare și trasabilitate; |
| --- | --- | --- |

23.

subliniază necesitatea includerii celor mai sofisticate și sigure sisteme de transmisie în cadrul tuturor tehnologiilor de internet al obiectelor pentru a preveni frauda și a permite autorizarea și autentificarea corespunzătoare a dispozitivelor; constată posibilitatea de fraudare a ID-ului și de contrafacere a produselor prin clonarea etichetelor IoT sau interceptarea datelor partajate; invită Comisia să asigure dezvoltarea unui sistem transparent de internet al obiectelor care să ia în considerare în principal următoarele aspecte:

—

menționarea explicită a prezenței mijloacelor de identificare și trasabilitate;

| — | măsuri de securitate care să garanteze faptul că datele pot fi accesate doar de utilizatorii autorizați; |
| --- | --- |

—

măsuri de securitate care să garanteze faptul că datele pot fi accesate doar de utilizatorii autorizați;

| — | acordarea posibilității de a verifica fiabilitatea datelor și modul de funcționare a sistemului consumatorilor și autorităților însărcinate cu alocarea; |
| --- | --- |

—

acordarea posibilității de a verifica fiabilitatea datelor și modul de funcționare a sistemului consumatorilor și autorităților însărcinate cu alocarea;

| 24. | consideră prioritară instituirea unui cadru de reglementare global și determinarea de termene precise la nivel european pentru stimularea și facilitarea investițiilor publice și private în domeniul internetului obiectelor și a rețelelor inteligente necesare pentru susținerea dezvoltării noilor tehnologii; |
| --- | --- |

24.

consideră prioritară instituirea unui cadru de reglementare global și determinarea de termene precise la nivel european pentru stimularea și facilitarea investițiilor publice și private în domeniul internetului obiectelor și a rețelelor inteligente necesare pentru susținerea dezvoltării noilor tehnologii;

| 25. | recunoaște importanța RFID dar constată în același timp că internetul obiectelor mai include și alte tehnologii în afară de RFID; subliniază faptul că aspectele referitoare la cercetare, finanțare și guvernanță ar trebui să aibă în vedere și tehnologiile respective; |
| --- | --- |

25.

recunoaște importanța RFID dar constată în același timp că internetul obiectelor mai include și alte tehnologii în afară de RFID; subliniază faptul că aspectele referitoare la cercetare, finanțare și guvernanță ar trebui să aibă în vedere și tehnologiile respective;

| 26. | invită Comisia să ia în considerare utilizarea aplicațiilor de internet al obiectelor pentru desfășurarea câtorva inițiative europene aflate în derulare, precum „TIC pentru eficiență energetică”, „contorizarea inteligentă”, „etichetarea energetică”, „performanța energetică a clădirilor”, „protecția produselor farmaceutice și de altă natură împotriva contrafacerii” etc.; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia să ia în considerare utilizarea aplicațiilor de internet al obiectelor pentru desfășurarea câtorva inițiative europene aflate în derulare, precum „TIC pentru eficiență energetică”, „contorizarea inteligentă”, „etichetarea energetică”, „performanța energetică a clădirilor”, „protecția produselor farmaceutice și de altă natură împotriva contrafacerii” etc.;

| 27. | invită Comisia să monitorizeze noi amenințări posibile pe care le implică vulnerabilitatea sistemelor foarte interconectate; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să monitorizeze noi amenințări posibile pe care le implică vulnerabilitatea sistemelor foarte interconectate;

| 28. | invită Comisia să depună eforturi suplimentare pentru a garanta că tehnologiile legate de internetul obiectelor respectă cerințele utilizatorilor (de exemplu, opțiunea de dezactivare a trasabilității) și respectă drepturile și libertățile individuale; reamintește, în acest context, funcția decisivă a ENISA (Agenția europeană pentru securitatea rețelelor informatice și a datelor ) în ceea ce privește siguranța rețelelor și a informațiilor și, prin urmare, a internetului obiectelor, fapt care va întări acceptarea și încrederea consumatorilor; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să depună eforturi suplimentare pentru a garanta că tehnologiile legate de internetul obiectelor respectă cerințele utilizatorilor (de exemplu, opțiunea de dezactivare a trasabilității) și respectă drepturile și libertățile individuale; reamintește, în acest context, funcția decisivă a ENISA (Agenția europeană pentru securitatea rețelelor informatice și a datelor ) în ceea ce privește siguranța rețelelor și a informațiilor și, prin urmare, a internetului obiectelor, fapt care va întări acceptarea și încrederea consumatorilor;

| 29. | consideră că dezvoltarea de noi aplicații și funcționarea propriu-zisă a internetului obiectelor vor depinde de încrederea pe care consumatorii europeni o vor acorda sistemului, și subliniază faptul că încrederea se va dezvolta o dată cu clarificarea semnelor de întrebare cu privire la amenințările potențiale la adresa vieții private și a sănătății; |
| --- | --- |

29.

consideră că dezvoltarea de noi aplicații și funcționarea propriu-zisă a internetului obiectelor vor depinde de încrederea pe care consumatorii europeni o vor acorda sistemului, și subliniază faptul că încrederea se va dezvolta o dată cu clarificarea semnelor de întrebare cu privire la amenințările potențiale la adresa vieții private și a sănătății;

| 30. | subliniază faptul că încrederea trebuie să se bazeze pe un cadru juridic clar care să includă norme privind controlul, colectarea, procesarea și utilizarea datelor colectate și transmise prin intermediul internetului obiectelor, precum și tipurile de consimțământ care trebuie obținute din partea consumatorilor; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că încrederea trebuie să se bazeze pe un cadru juridic clar care să includă norme privind controlul, colectarea, procesarea și utilizarea datelor colectate și transmise prin intermediul internetului obiectelor, precum și tipurile de consimțământ care trebuie obținute din partea consumatorilor;

| 31. | consideră că internetul obiectelor include multiple beneficii pentru persoanele cu handicap și poate reprezenta o modalitate de a răspunde nevoilor populației în vârstă și de a asigura servicii de îngrijire fiabile; subliniază, în acest context, că, prin intermediul acestei tehnologii, nevăzătorii sau persoanele cu deficiențe de vedere ar putea avea o percepție mai cuprinzătoare asupra mediului înconjurător grație echipamentelor auxiliare electronice; subliniază, cu toate acestea, faptul că este necesară aplicarea de măsuri pentru a garanta protecția vieții private, ușurința instalării și a funcționării precum și informarea clienților cu privire la servicii; |
| --- | --- |

31.

consideră că internetul obiectelor include multiple beneficii pentru persoanele cu handicap și poate reprezenta o modalitate de a răspunde nevoilor populației în vârstă și de a asigura servicii de îngrijire fiabile; subliniază, în acest context, că, prin intermediul acestei tehnologii, nevăzătorii sau persoanele cu deficiențe de vedere ar putea avea o percepție mai cuprinzătoare asupra mediului înconjurător grație echipamentelor auxiliare electronice; subliniază, cu toate acestea, faptul că este necesară aplicarea de măsuri pentru a garanta protecția vieții private, ușurința instalării și a funcționării precum și informarea clienților cu privire la servicii;

| 32. | subliniază că transparența costurilor de utilizare este necesară pentru consumator, de exemplu în ceea ce privește consumul de energie electrică al aplicării și al utilizării obiectelor; |
| --- | --- |

32.

subliniază că transparența costurilor de utilizare este necesară pentru consumator, de exemplu în ceea ce privește consumul de energie electrică al aplicării și al utilizării obiectelor;

| 33. | consideră că, în general, proiectele de internet al obiectelor și TIC necesită campanii ample de informare pentru a explica cetățenilor scopul punerii lor în aplicare; subliniază necesitatea crucială de a informa și a educa societatea în legătură cu utilizările posibile și beneficiile clare ale unor tehnologii de tipul RFID pentru a împiedica interpretarea greșită a proiectului și pierderea susținerii din partea cetățenilor; subliniază faptul că, în vederea utilizării depline a internetului obiectelor, atât în scop individual cât și comun, utilizatorii trebuie să dețină competențele necesare pentru înțelegerea noilor tehnologii și să fie motivați și capabili să le utilizeze în mod corespunzător; |
| --- | --- |

33.

consideră că, în general, proiectele de internet al obiectelor și TIC necesită campanii ample de informare pentru a explica cetățenilor scopul punerii lor în aplicare; subliniază necesitatea crucială de a informa și a educa societatea în legătură cu utilizările posibile și beneficiile clare ale unor tehnologii de tipul RFID pentru a împiedica interpretarea greșită a proiectului și pierderea susținerii din partea cetățenilor; subliniază faptul că, în vederea utilizării depline a internetului obiectelor, atât în scop individual cât și comun, utilizatorii trebuie să dețină competențele necesare pentru înțelegerea noilor tehnologii și să fie motivați și capabili să le utilizeze în mod corespunzător;

| 34. | constată că internetul obiectelor va avea drept rezultat colectarea unei cantități impresionante de date; în acest sens, invită Comisia să prezinte o propunere de adaptare a Directivei europene privind protecția datelor pentru a examina datele colectate și transmise prin internetul obiectelor; |
| --- | --- |

34.

constată că internetul obiectelor va avea drept rezultat colectarea unei cantități impresionante de date; în acest sens, invită Comisia să prezinte o propunere de adaptare a Directivei europene privind protecția datelor pentru a examina datele colectate și transmise prin internetul obiectelor;

| 35. | consideră necesară adoptarea unui principiu general privind tehnologiile de internet al obiectelor conform căruia tehnologiile ar trebui concepute pentru colectarea și utilizarea exclusivă a unei cantități minime de informații necesare în vederea îndeplinirii funcției sale, prevenind astfel colectarea de date suplimentare; |
| --- | --- |

35.

consideră necesară adoptarea unui principiu general privind tehnologiile de internet al obiectelor conform căruia tehnologiile ar trebui concepute pentru colectarea și utilizarea exclusivă a unei cantități minime de informații necesare în vederea îndeplinirii funcției sale, prevenind astfel colectarea de date suplimentare;

| 36. | solicită ca o parte însemnată a datelor partajate de internetul obiectelor să fie anonime înainte de a fi transmise, cu scopul de a asigura respectarea vieții private; |
| --- | --- |

36.

solicită ca o parte însemnată a datelor partajate de internetul obiectelor să fie anonime înainte de a fi transmise, cu scopul de a asigura respectarea vieții private;

| 37. | reamintește Comisiei faptul că alte părți ale lumii, și în special Asia, cunosc o dezvoltare mult mai rapidă în acest domeniu și că va fi, prin urmare, necesară o abordare proactivă și o cooperare mai strânsă cu restul lumii în cadrul procesului de elaborare a normelor aplicabile sistemului politic și de stabilire a standardelor tehnice pentru internetul obiectelor; |
| --- | --- |

37.

reamintește Comisiei faptul că alte părți ale lumii, și în special Asia, cunosc o dezvoltare mult mai rapidă în acest domeniu și că va fi, prin urmare, necesară o abordare proactivă și o cooperare mai strânsă cu restul lumii în cadrul procesului de elaborare a normelor aplicabile sistemului politic și de stabilire a standardelor tehnice pentru internetul obiectelor;

| 38. | subliniază că, pentru relansarea economiei europene, sunt necesare investiții în noile tehnologii ale informației și comunicațiilor, ca instrument de stimulare a creșterii economice și de asigurare a accesului la noi sisteme și aplicații pentru un număr în creștere de cetățeni și societăți europene; subliniază faptul că Europa ar trebui să fie în pas cu noutățile în domeniul tehnologiilor de internet; propune ca bugetul UE destinat TIC să fie dublat, iar bugetul pentru adoptarea TIC să fie înmulțit cu patru în cadrul perspectivei financiare viitoare; |
| --- | --- |

38.

subliniază că, pentru relansarea economiei europene, sunt necesare investiții în noile tehnologii ale informației și comunicațiilor, ca instrument de stimulare a creșterii economice și de asigurare a accesului la noi sisteme și aplicații pentru un număr în creștere de cetățeni și societăți europene; subliniază faptul că Europa ar trebui să fie în pas cu noutățile în domeniul tehnologiilor de internet; propune ca bugetul UE destinat TIC să fie dublat, iar bugetul pentru adoptarea TIC să fie înmulțit cu patru în cadrul perspectivei financiare viitoare;

| 39. | subliniază faptul că cercetarea trebuie să joace un rol fundamentală în ceea ce privește crearea unui mediu concurențial între furnizorii de capacitate de calcul, care este necesară pentru funcționarea în timp real a aplicațiilor internetului obiectelor; |
| --- | --- |

39.

subliniază faptul că cercetarea trebuie să joace un rol fundamentală în ceea ce privește crearea unui mediu concurențial între furnizorii de capacitate de calcul, care este necesară pentru funcționarea în timp real a aplicațiilor internetului obiectelor;

| 40. | invită Comisia să mențină și să sporească finanțarea proiectelor de cercetare din cel de-al șaptelea program-cadru în domeniul internetului obiectelor, în vederea consolidării sectorului european al TIC și aprobă recurgerea la programul CIP (programul-cadru pentru competitivitate și inovare) în vederea promovării difuzării; solicită, în special, dezvoltarea de proiecte pilot cu efecte pozitive imediate asupra vieții cotidiene a cetățenilor europeni în domeniul e-sănătății, e-învățării, e-comerțului, e-accesibilității și eficienței energetice; invită Comisia să elimine birocrația excesivă asociată PC, care constituie un motiv de preocupare, prin reorganizarea procedurilor PC și prin crearea unui consiliu al utilizatorilor; |
| --- | --- |

40.

invită Comisia să mențină și să sporească finanțarea proiectelor de cercetare din cel de-al șaptelea program-cadru în domeniul internetului obiectelor, în vederea consolidării sectorului european al TIC și aprobă recurgerea la programul CIP (programul-cadru pentru competitivitate și inovare) în vederea promovării difuzării; solicită, în special, dezvoltarea de proiecte pilot cu efecte pozitive imediate asupra vieții cotidiene a cetățenilor europeni în domeniul e-sănătății, e-învățării, e-comerțului, e-accesibilității și eficienței energetice; invită Comisia să elimine birocrația excesivă asociată PC, care constituie un motiv de preocupare, prin reorganizarea procedurilor PC și prin crearea unui consiliu al utilizatorilor;

| 41. | consideră că internetul obiectelor are un potențial considerabil din punct de vedere al dezvoltării economiei și a producției, al îmbunătățirii calității serviciilor și al optimizării lanțurilor logistice și de distribuție ale societăților, al gestionării inventarului și al creării de noi locuri de muncă și de noi posibilități pentru societăți; |
| --- | --- |

41.

consideră că internetul obiectelor are un potențial considerabil din punct de vedere al dezvoltării economiei și a producției, al îmbunătățirii calității serviciilor și al optimizării lanțurilor logistice și de distribuție ale societăților, al gestionării inventarului și al creării de noi locuri de muncă și de noi posibilități pentru societăți;

| 42. | invită Comisia să facă o evaluare a oricăror consecințe pe care strategia propusă le-ar putea avea asupra productivității și competitivității întreprinderilor europene pe piața internațională; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia să facă o evaluare a oricăror consecințe pe care strategia propusă le-ar putea avea asupra productivității și competitivității întreprinderilor europene pe piața internațională;

| 43. | consideră că internetul obiectelor poate contribui la facilitarea fluxurilor comerciale dintre UE și țările terțe, prin extinderea piețelor și asigurarea garanțiilor în ce privește calitatea produselor comercializate; |
| --- | --- |

43.

consideră că internetul obiectelor poate contribui la facilitarea fluxurilor comerciale dintre UE și țările terțe, prin extinderea piețelor și asigurarea garanțiilor în ce privește calitatea produselor comercializate;

| 44. | subliniază faptul că tehnologia RFID va permite industriilor europene să controleze volumul bunurilor puse în circulație, pe de o parte (și anume producție, doar dacă este cazul, și, prin urmare, protecția mediului) și, pe de altă parte, va susține lupta eficientă împotriva pirateriei și contrafacerii, ca urmare a garantării trasabilității bunurilor; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că tehnologia RFID va permite industriilor europene să controleze volumul bunurilor puse în circulație, pe de o parte (și anume producție, doar dacă este cazul, și, prin urmare, protecția mediului) și, pe de altă parte, va susține lupta eficientă împotriva pirateriei și contrafacerii, ca urmare a garantării trasabilității bunurilor;

| 45. | consideră că, mulțumită aplicării noilor tehnologii în procesele de producție, bunurile de consum vor fi mai competitive pe piață, iar resursele vor fi utilizate mai eficient; |
| --- | --- |

45.

consideră că, mulțumită aplicării noilor tehnologii în procesele de producție, bunurile de consum vor fi mai competitive pe piață, iar resursele vor fi utilizate mai eficient;

| 46. | subliniază necesitatea unui dialog internațional susținut și a unui plan comun de acțiune în privința internetului obiectelor; solicită Comisiei să examineze impactul exercitat de internetul obiectelor asupra comerțului internațional; |
| --- | --- |

46.

subliniază necesitatea unui dialog internațional susținut și a unui plan comun de acțiune în privința internetului obiectelor; solicită Comisiei să examineze impactul exercitat de internetul obiectelor asupra comerțului internațional;

| 47. | susține intenția Comisiei de a continua să monitorizeze și să evalueze necesitatea alocării de noi spectre armonizate pentru scopuri specifice IoT, luând în considerare diferitele caracteristici și capacități ale diferitelor benzi de frecvență electromagnetică și, în consecință, invită Comisia să ia în considerare nevoile internetului obiectelor în momentul stabilirii obiectivelor de coordonare și armonizare ale Uniunii prin intermediul programelor multianuale pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio; subliniază faptul că astfel de frecvențe ar trebui să rămână în proprietate publică, iar utilizarea lor ar trebui reglementată astfel încât să susțină, să încurajeze și să finanțeze cercetarea tehnologică de înalt nivel, precum și dezvoltarea în acest domeniu; consideră că frecvențele fără licență ar trebui să permită o explozie a utilizării noilor tehnologii și servicii (rețelele fără fir), pentru a stimula inovația; |
| --- | --- |

47.

susține intenția Comisiei de a continua să monitorizeze și să evalueze necesitatea alocării de noi spectre armonizate pentru scopuri specifice IoT, luând în considerare diferitele caracteristici și capacități ale diferitelor benzi de frecvență electromagnetică și, în consecință, invită Comisia să ia în considerare nevoile internetului obiectelor în momentul stabilirii obiectivelor de coordonare și armonizare ale Uniunii prin intermediul programelor multianuale pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio; subliniază faptul că astfel de frecvențe ar trebui să rămână în proprietate publică, iar utilizarea lor ar trebui reglementată astfel încât să susțină, să încurajeze și să finanțeze cercetarea tehnologică de înalt nivel, precum și dezvoltarea în acest domeniu; consideră că frecvențele fără licență ar trebui să permită o explozie a utilizării noilor tehnologii și servicii (rețelele fără fir), pentru a stimula inovația;

| 48. | subliniază pericolul incertitudinii juridice în cazul „cloud computing” (utilizarea tehnologiilor informatice bazate pe internet pentru o diversitate de servicii); |
| --- | --- |

48.

subliniază pericolul incertitudinii juridice în cazul „cloud computing” (utilizarea tehnologiilor informatice bazate pe internet pentru o diversitate de servicii);

| 49. | consideră că implicarea la toate nivelurile politice (UE, național și regional) reprezintă o cerință prealabilă esențială pentru dezvoltarea eficientă și abordarea internetului obiectelor; subliniază rolul esențial pe care îl vor deține autoritățile locale și regionale și municipalitățile în dezvoltarea internetului obiectelor, asigurându-se că acesta va depăși sfera de activități exclusiv privată; reamintește totodată că autoritățile locale vor putea recurge la utilizarea pe scară largă a acestuia, de exemplu în organizarea transporturilor publice, colectarea deșeurilor menajere, calcularea nivelurilor de poluare, gestionarea traficului etc.; invită Comisia să consulte toate nivelurile politice în cadrul activității sale privind internetul obiectelor, în spiritul guvernanței pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

49.

consideră că implicarea la toate nivelurile politice (UE, național și regional) reprezintă o cerință prealabilă esențială pentru dezvoltarea eficientă și abordarea internetului obiectelor; subliniază rolul esențial pe care îl vor deține autoritățile locale și regionale și municipalitățile în dezvoltarea internetului obiectelor, asigurându-se că acesta va depăși sfera de activități exclusiv privată; reamintește totodată că autoritățile locale vor putea recurge la utilizarea pe scară largă a acestuia, de exemplu în organizarea transporturilor publice, colectarea deșeurilor menajere, calcularea nivelurilor de poluare, gestionarea traficului etc.; invită Comisia să consulte toate nivelurile politice în cadrul activității sale privind internetul obiectelor, în spiritul guvernanței pe mai multe niveluri;

| 50. | ia act de faptul că informațiile oferite de internetul obiectelor trebuie să fie trasabile, verificabile și corigibile în cazul unei defecțiuni a sistemului bazat pe internetul obiectelor; subliniază faptul că, întrucât aceste tehnologii sunt incluse în unele sisteme de siguranță, precum cele de control al traficului sau reglare a temperaturii, informațiile incorecte pot pune în pericol viețile cetățenilor; |
| --- | --- |

50.

ia act de faptul că informațiile oferite de internetul obiectelor trebuie să fie trasabile, verificabile și corigibile în cazul unei defecțiuni a sistemului bazat pe internetul obiectelor; subliniază faptul că, întrucât aceste tehnologii sunt incluse în unele sisteme de siguranță, precum cele de control al traficului sau reglare a temperaturii, informațiile incorecte pot pune în pericol viețile cetățenilor;

| 51. | subliniază faptul că noile tehnologii sunt esențiale pentru simplificarea lanțurilor de transport, creșterea calității și eficienței transporturilor, susținerea și dezvoltarea sistemelor de transport inteligente și facilitarea coridoarelor ecologice, iar RFID poate oferi modalități inovatoare de desfășurare a operațiunilor comerciale, sporind, în același timp, gradul de satisfacție a consumatorilor; |
| --- | --- |

51.

subliniază faptul că noile tehnologii sunt esențiale pentru simplificarea lanțurilor de transport, creșterea calității și eficienței transporturilor, susținerea și dezvoltarea sistemelor de transport inteligente și facilitarea coridoarelor ecologice, iar RFID poate oferi modalități inovatoare de desfășurare a operațiunilor comerciale, sporind, în același timp, gradul de satisfacție a consumatorilor;

| 52. | consideră că utilizarea internetului obiectelor în natură poate contribui la dezvoltarea tehnologiilor ecologice, la o utilizare mai eficientă a energiei și, astfel, la o mai bună protecție a mediului, precum și la îmbunătățirea relației TIC – natură; |
| --- | --- |

52.

consideră că utilizarea internetului obiectelor în natură poate contribui la dezvoltarea tehnologiilor ecologice, la o utilizare mai eficientă a energiei și, astfel, la o mai bună protecție a mediului, precum și la îmbunătățirea relației TIC – natură;

| 53. | solicită Comisiei să depună toate eforturile pentru definirea la nivel internațional a unor norme comune privind standardizarea tehnologiilor RFID și a aplicațiilor acesteia în vederea facilitării interoperabilității și a creării unei infrastructuri deschise, transparente și neutre din punct de vedere tehnologic; subliniază faptul că, în absența unor standarde clare și recunoscute precum TCP5/IP6 în lumea internetului, extinderea internetului obiectelor în afară de soluțiile RFID nu poate lua o amploare mondială; |
| --- | --- |

53.

solicită Comisiei să depună toate eforturile pentru definirea la nivel internațional a unor norme comune privind standardizarea tehnologiilor RFID și a aplicațiilor acesteia în vederea facilitării interoperabilității și a creării unei infrastructuri deschise, transparente și neutre din punct de vedere tehnologic; subliniază faptul că, în absența unor standarde clare și recunoscute precum TCP5/IP6 în lumea internetului, extinderea internetului obiectelor în afară de soluțiile RFID nu poate lua o amploare mondială;

| 54. | aprobă propunerea care vizează adoptarea în cel mai scurt timp a versiunii a șasea a protocolului internet (IPv6), pe care se vor baza, în viitor, extinderea și simplificarea internetului; |
| --- | --- |

54.

aprobă propunerea care vizează adoptarea în cel mai scurt timp a versiunii a șasea a protocolului internet (IPv6), pe care se vor baza, în viitor, extinderea și simplificarea internetului;

| 55. | salută intenția Comisiei de a prezenta, în 2010, o comunicare cu privire la siguranță, sfera privată și încrederea de care se bucură societatea informațională; subliniază importanța acestei comunicări și a măsurilor propuse în vederea consolidării normelor privind aspectele referitoare la siguranța informației, sfera privată și protecția datelor personale; invită Comisia să implice în mod activ toate părțile interesate relevante, precum ENISA și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor; |
| --- | --- |

55.

salută intenția Comisiei de a prezenta, în 2010, o comunicare cu privire la siguranță, sfera privată și încrederea de care se bucură societatea informațională; subliniază importanța acestei comunicări și a măsurilor propuse în vederea consolidării normelor privind aspectele referitoare la siguranța informației, sfera privată și protecția datelor personale; invită Comisia să implice în mod activ toate părțile interesate relevante, precum ENISA și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor;

| 56. | crede în importanța protejării tuturor drepturilor fundamentale, nu doar a sferei private, în cadrul procesului de dezvoltare a internetului obiectelor; |
| --- | --- |

56.

crede în importanța protejării tuturor drepturilor fundamentale, nu doar a sferei private, în cadrul procesului de dezvoltare a internetului obiectelor;

| 57. | consideră că Comisia ar trebui să prezente recomandări referitoare la îndatoririle și responsabilitățile autorităților locale, ale organelor legislative și ale instituțiilor responsabile cu aplicarea legii în legătură cu internetul obiectelor; |
| --- | --- |

57.

consideră că Comisia ar trebui să prezente recomandări referitoare la îndatoririle și responsabilitățile autorităților locale, ale organelor legislative și ale instituțiilor responsabile cu aplicarea legii în legătură cu internetul obiectelor;

| 58. | solicită Comisiei să monitorizeze cu strictețe implementarea reglementărilor deja adoptate la nivel european în materie și să prezinte, înainte de sfârșitul anului, un calendar al orientărilor pe care intenționează să le propună la nivel comunitar pentru a consolida securitatea internetului obiectelor și a aplicațiilor RFID; |
| --- | --- |

58.

solicită Comisiei să monitorizeze cu strictețe implementarea reglementărilor deja adoptate la nivel european în materie și să prezinte, înainte de sfârșitul anului, un calendar al orientărilor pe care intenționează să le propună la nivel comunitar pentru a consolida securitatea internetului obiectelor și a aplicațiilor RFID;

| 59. | solicită Comisiei să inițieze un dialog public privind internetul obiectelor și să informeze cetățenii cu privire la efectele pozitive și negative ale noilor tehnologii asupra vieții cotidiene; prin urmare, invită Comisia să consulte sectorul industrial european în mod proactiv și să-l încurajeze să își asume rolul de lider în activitatea de concepere și de promovare a unor tehnologii inovatoare, standardizate și interoperabile; |
| --- | --- |

59.

solicită Comisiei să inițieze un dialog public privind internetul obiectelor și să informeze cetățenii cu privire la efectele pozitive și negative ale noilor tehnologii asupra vieții cotidiene; prin urmare, invită Comisia să consulte sectorul industrial european în mod proactiv și să-l încurajeze să își asume rolul de lider în activitatea de concepere și de promovare a unor tehnologii inovatoare, standardizate și interoperabile;

| 60. | solicită Comisiei să implice într-o măsură corespunzătoare întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) în planul de acțiune privind internetul obiectelor; |
| --- | --- |

60.

solicită Comisiei să implice într-o măsură corespunzătoare întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) în planul de acțiune privind internetul obiectelor;

| 61. | invită totodată Comisia să informeze periodic Parlamentul cu privire la evoluția dialogului cu operatorii din acest sector și cu părțile interesate, precum și cu privire la inițiativele pe care le are în vedere; |
| --- | --- |

61.

invită totodată Comisia să informeze periodic Parlamentul cu privire la evoluția dialogului cu operatorii din acest sector și cu părțile interesate, precum și cu privire la inițiativele pe care le are în vedere;

| 62. | consideră că posibilitatea unei reduceri suplimentare a tarifelor pentru serviciile de roaming ar trebui să fie examinată de către Comisie; |
| --- | --- |

62.

consideră că posibilitatea unei reduceri suplimentare a tarifelor pentru serviciile de roaming ar trebui să fie examinată de către Comisie;

| 63. | subliniază faptul că guvernanța internetului obiectelor trebuie să reducă la minim piedicile birocratice și să implice toate părțile interesate în procesul de luare a deciziilor și, prin urmare, solicită o reglementare corectă și corespunzătoare la nivelul UE; |
| --- | --- |

63.

subliniază faptul că guvernanța internetului obiectelor trebuie să reducă la minim piedicile birocratice și să implice toate părțile interesate în procesul de luare a deciziilor și, prin urmare, solicită o reglementare corectă și corespunzătoare la nivelul UE;

| 64. | invită Comisia să contribuie activ la definirea și stabilirea principiilor și normelor de guvernare a internetului obiectelor, împreună cu partenerii săi comerciali, în cadrul unor forumuri internaționale, cum ar fi Organizația Mondială a Comerțului; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia să contribuie activ la definirea și stabilirea principiilor și normelor de guvernare a internetului obiectelor, împreună cu partenerii săi comerciali, în cadrul unor forumuri internaționale, cum ar fi Organizația Mondială a Comerțului;

| 65. | solicită Comisiei să precizeze clar aspectele privind guvernarea și controlul internetului pentru care consideră că este necesară o reglementare la momentul actual în legătură cu internetul obiectelor și sistemul prin intermediul căruia ar trebui apărat interesul publicului larg; |
| --- | --- |

65.

solicită Comisiei să precizeze clar aspectele privind guvernarea și controlul internetului pentru care consideră că este necesară o reglementare la momentul actual în legătură cu internetul obiectelor și sistemul prin intermediul căruia ar trebui apărat interesul publicului larg;

| 66. | solicită, prin urmare, Comisiei să examineze problematica privind guvernarea internetului obiectelor cu ajutorul actorilor din acest sector; consideră, de asemenea, că este esențială studierea aspectelor legate de sistemele de siguranță Wi-Fi; |
| --- | --- |

66.

solicită, prin urmare, Comisiei să examineze problematica privind guvernarea internetului obiectelor cu ajutorul actorilor din acest sector; consideră, de asemenea, că este esențială studierea aspectelor legate de sistemele de siguranță Wi-Fi;

| 67. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

67.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  2009/2225(INI), Raportul Del Castillo, A7-0066/2010.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/33 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/33

---

Marți, 15 iunie 2010Guvernarea internetului: etapele următoare

P7_TA(2010)0208

Rezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la Guvernarea internetului: etapele următoare (2009/2229(INI))

2011/C 236 E/05

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Guvernarea internetului: - etapele următoare” (COM(2009)0277),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Protejarea Europei de atacuri cibernetice și perturbații de amploare: ameliorarea gradului de pregătire, a securității și a rezilienței” (COM(2009)0149),

având în vedere Rezoluția sa din 14 octombrie 1998 privind globalizarea și societatea informațională: necesitatea consolidării coordonării internaționale (1),

având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2001 privind organizarea și gestionarea internetului – chestiuni de politică internațională și europeană 1998-2000 (2),

având în vedere Rezoluția sa din 2 aprilie 2001 referitoare la internetul de nouă generație, necesitatea unei inițiative UE în domeniul cercetării (3),

având în vedere Rezoluția sa din 23 iunie 2005 privind societatea informațională (4),

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2005 privind drepturile omului și libertatea presei în Tunisia și evaluarea Summitului mondial privind societatea informațională în Tunisia (5),

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2006 privind libertatea de exprimare pe internet (6),

având în vedere Rezoluția sa din 17 ianuarie 2008 privind cel de-al doilea Forum privind guvernarea internetului, desfășurat la Rio de Janeiro în perioada 12-15 noiembrie 2007 (7),

având în vedere recomandarea sa adresată Consiliului din 26 martie 2009 privind consolidarea securității și a libertăților fundamentale pe internet (8),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, avizul Comisiei pentru cultură și educație, avizul Comisiei pentru afaceri juridice, precum și cel al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0185/2010),

| A. | întrucât internetul este un mijloc de comunicare global extrem de important, cu un impact enorm asupra societății în ansamblu; |
| --- | --- |

A.

întrucât internetul este un mijloc de comunicare global extrem de important, cu un impact enorm asupra societății în ansamblu;

| B. | întrucât guvernarea internetului implică aspecte legate de protejarea și garantarea drepturilor și libertăților fundamentale, accesul la internet și utilizarea acestuia și vulnerabilitatea sa la atacuri cibernetice; |
| --- | --- |

B.

întrucât guvernarea internetului implică aspecte legate de protejarea și garantarea drepturilor și libertăților fundamentale, accesul la internet și utilizarea acestuia și vulnerabilitatea sa la atacuri cibernetice;

| C. | întrucât criminalitatea informatică constituie o amenințare din ce în ce mai mare pentru societățile care se bazează pe TIC și întrucât apelurile de incitare la comiterea de atacuri teroriste, acte criminale bazate pe ură și pornografie infantilă au crescut și pun cetățenii inclusiv copiii, în pericol; |
| --- | --- |

C.

întrucât criminalitatea informatică constituie o amenințare din ce în ce mai mare pentru societățile care se bazează pe TIC și întrucât apelurile de incitare la comiterea de atacuri teroriste, acte criminale bazate pe ură și pornografie infantilă au crescut și pun cetățenii inclusiv copiii, în pericol;

| D. | întrucât intersectarea dintre criminalitatea informatică, jurisdicția în materie de internet și informatica dematerializată („cloud computing”), ca aspect emergent al guvernării internetului la nivel european, are o mare importanță; |
| --- | --- |

D.

întrucât intersectarea dintre criminalitatea informatică, jurisdicția în materie de internet și informatica dematerializată („cloud computing”), ca aspect emergent al guvernării internetului la nivel european, are o mare importanță;

| E. | întrucât printre aspectele legate de guvernarea internetului se numără adresarea și alte chestiuni preponderent tehnice, în care sunt implicate entități precum Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN), Internet Assigned Numbers Authority (IANA), Internet Engineering Task Force (IETF) și altele; |
| --- | --- |

E.

întrucât printre aspectele legate de guvernarea internetului se numără adresarea și alte chestiuni preponderent tehnice, în care sunt implicate entități precum Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN), Internet Assigned Numbers Authority (IANA), Internet Engineering Task Force (IETF) și altele;

| F. | întrucât, în ceea ce privește guvernarea internetului, sectorul privat a avut, până în prezent, un rol director preponderent și pozitiv; întrucât, cu toate acestea, este necesar ca la elaborarea unei strategii globale, rolul actorilor publici să fie consolidat; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în ceea ce privește guvernarea internetului, sectorul privat a avut, până în prezent, un rol director preponderent și pozitiv; întrucât, cu toate acestea, este necesar ca la elaborarea unei strategii globale, rolul actorilor publici să fie consolidat;

| G. | întrucât guvernele au un rol important în ceea ce privește aspectele mai largi ale guvernării în apărarea interesului public, în special pentru a asigura protecția și garantarea drepturilor și libertăților fundamentale, precum și în ceea ce privește securitatea, integritatea și soliditatea internetului, iar sectorul privat își asumă un rol crucial în furnizarea investițiilor necesare, a expertizei și a inițiativei antreprenoriale; |
| --- | --- |

G.

întrucât guvernele au un rol important în ceea ce privește aspectele mai largi ale guvernării în apărarea interesului public, în special pentru a asigura protecția și garantarea drepturilor și libertăților fundamentale, precum și în ceea ce privește securitatea, integritatea și soliditatea internetului, iar sectorul privat își asumă un rol crucial în furnizarea investițiilor necesare, a expertizei și a inițiativei antreprenoriale;

| H. | întrucât Forumul de guvernare a internetului (FGI)și diverse forumuri naționale și regionale sunt medii propice pentru dialog între părțile interesate pe marginea politicii în domeniul internetului; |
| --- | --- |

H.

întrucât Forumul de guvernare a internetului (FGI)și diverse forumuri naționale și regionale sunt medii propice pentru dialog între părțile interesate pe marginea politicii în domeniul internetului;

| I. | întrucât Parlamentul European și alte instituții europene au manifestat dintotdeauna angajament față de internet ca bun public deschis întregii lumi, |
| --- | --- |

I.

întrucât Parlamentul European și alte instituții europene au manifestat dintotdeauna angajament față de internet ca bun public deschis întregii lumi,

| 1. | consideră că internetul este un bun public mondial, a cărui guvernare ar trebui exercitată în interesul tuturor; |
| --- | --- |

1.

consideră că internetul este un bun public mondial, a cărui guvernare ar trebui exercitată în interesul tuturor;

| 2. | recunoaște faptul că internetul este esențial în exercitarea practică a libertății de exprimare, a diversității culturale, a pluralismului media, a cetățeniei democratice, precum și a educației și accesului la informație, constituind, prin urmare, unul dintre principalele mijloace de propagare a valorilor democratice în lume; |
| --- | --- |

2.

recunoaște faptul că internetul este esențial în exercitarea practică a libertății de exprimare, a diversității culturale, a pluralismului media, a cetățeniei democratice, precum și a educației și accesului la informație, constituind, prin urmare, unul dintre principalele mijloace de propagare a valorilor democratice în lume;

| 3. | reamintește că internetul a devenit un instrument indispensabil de promovare a inițiativelor democratice, dezbaterilor politice, competențelor informatice și a propagării de cunoștințe; reamintește că accesul la internet garantează și, în același timp, depinde de exercitarea unei serii de drepturi fundamentale, drepturi care includ, fără a se limita însă la acestea, respectarea vieții private, protecția datelor, libertatea de exprimare, de discurs și de asociere, libertatea presei, exprimarea și participarea politică, nediscriminarea, educația, diversitatea culturală și lingvistică; subliniază că instituțiilor și părților interesate de la toate nivelurile le revine, prin urmare, responsabilitatea generală de a contribui la a le garanta tuturor cetățenilor posibilitatea de exercitare a dreptului de participare la societatea informațională, acordând o atenție deosebită persoanelor în vârstă care se confruntă cu mai multe probleme legate de familiarizarea cu noile tehnologii, răspunzând în paralel dublei provocări a analfabetismului informatic și a excluderii democratice în era electronică; |
| --- | --- |

3.

reamintește că internetul a devenit un instrument indispensabil de promovare a inițiativelor democratice, dezbaterilor politice, competențelor informatice și a propagării de cunoștințe; reamintește că accesul la internet garantează și, în același timp, depinde de exercitarea unei serii de drepturi fundamentale, drepturi care includ, fără a se limita însă la acestea, respectarea vieții private, protecția datelor, libertatea de exprimare, de discurs și de asociere, libertatea presei, exprimarea și participarea politică, nediscriminarea, educația, diversitatea culturală și lingvistică; subliniază că instituțiilor și părților interesate de la toate nivelurile le revine, prin urmare, responsabilitatea generală de a contribui la a le garanta tuturor cetățenilor posibilitatea de exercitare a dreptului de participare la societatea informațională, acordând o atenție deosebită persoanelor în vârstă care se confruntă cu mai multe probleme legate de familiarizarea cu noile tehnologii, răspunzând în paralel dublei provocări a analfabetismului informatic și a excluderii democratice în era electronică;

| 4. | subliniază, în special, necesitatea de a intensifica evoluția abordărilor „de la bază la vârf” și a e-democrației, asigurând în paralel instituirea unor măsuri de siguranță importante împotriva noilor forme de supraveghere, control și cenzură exercitate de actori din sectorul public sau din cel privat, astfel încât libertatea accesului la internet și protecția vieții private să fie reale, nu numai teoretice; |
| --- | --- |

4.

subliniază, în special, necesitatea de a intensifica evoluția abordărilor „de la bază la vârf” și a e-democrației, asigurând în paralel instituirea unor măsuri de siguranță importante împotriva noilor forme de supraveghere, control și cenzură exercitate de actori din sectorul public sau din cel privat, astfel încât libertatea accesului la internet și protecția vieții private să fie reale, nu numai teoretice;

| 5. | subliniază necesitatea de a proteja și promova patrimoniul cultural european, inclusiv prin intermediul internetului; consideră esențial rolul internetului în stimularea inovării și reducerea decalajului digital, social și cultural în Europa față de alte zone ale lumii; salută faptul că Comisa înțelege importanța reducerii decalajului digital, precum și chestiunile legate de dezvoltare din cadrul guvernării internetului; consideră totuși că trebuie ca accentul să se pună și pe populația în vârstă atât din țările dezvoltate, cât și din cele în curs de dezvoltare, care se simte adesea lăsată în afara acestei noi lumi online; observă că internetul poate fi un instrument eficient de includere socială, iar cetățenii noștri mai în vârstă trebuie incluși; insistă asupra adoptării de măsuri în vederea promovării educației privind folosirea resurselor oferite de internet și a selecției criteriilor de folosire a acelor resurse; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea de a proteja și promova patrimoniul cultural european, inclusiv prin intermediul internetului; consideră esențial rolul internetului în stimularea inovării și reducerea decalajului digital, social și cultural în Europa față de alte zone ale lumii; salută faptul că Comisa înțelege importanța reducerii decalajului digital, precum și chestiunile legate de dezvoltare din cadrul guvernării internetului; consideră totuși că trebuie ca accentul să se pună și pe populația în vârstă atât din țările dezvoltate, cât și din cele în curs de dezvoltare, care se simte adesea lăsată în afara acestei noi lumi online; observă că internetul poate fi un instrument eficient de includere socială, iar cetățenii noștri mai în vârstă trebuie incluși; insistă asupra adoptării de măsuri în vederea promovării educației privind folosirea resurselor oferite de internet și a selecției criteriilor de folosire a acelor resurse;

| 6. | recunoaște că utilizarea din ce în ce mai frecventă a internetului de către cetățeni, consumatori, întreprinderi și autorități înseamnă că acest instrument de comunicare a devenit unul dintre elementele fundamentale pentru realizarea pieței interne în cadrul UE; în acest context, subliniază necesitatea unei protecții adecvate a consumatorilor și a deținătorilor de drepturi de proprietate intelectuală pe internet; subliniază, de asemenea, că trebuie garantate drepturile și libertățile civile ale utilizatorilor de internet; recunoaște importanța internetului ca mijloc de informare și promovare a drepturilor consumatorilor; |
| --- | --- |

6.

recunoaște că utilizarea din ce în ce mai frecventă a internetului de către cetățeni, consumatori, întreprinderi și autorități înseamnă că acest instrument de comunicare a devenit unul dintre elementele fundamentale pentru realizarea pieței interne în cadrul UE; în acest context, subliniază necesitatea unei protecții adecvate a consumatorilor și a deținătorilor de drepturi de proprietate intelectuală pe internet; subliniază, de asemenea, că trebuie garantate drepturile și libertățile civile ale utilizatorilor de internet; recunoaște importanța internetului ca mijloc de informare și promovare a drepturilor consumatorilor;

| 7. | subliniază că guvernarea internetului ar trebui să faciliteze comerțul electronic și tranzacțiile transfrontaliere prin descentralizarea rolurilor de autoreglementare, în special în cazul stabilirii condițiilor de intrare pe piață pentru noii concurenți; |
| --- | --- |

7.

subliniază că guvernarea internetului ar trebui să faciliteze comerțul electronic și tranzacțiile transfrontaliere prin descentralizarea rolurilor de autoreglementare, în special în cazul stabilirii condițiilor de intrare pe piață pentru noii concurenți;

| 8. | susține facilitarea accesului și dezvoltarea internetului în noile state membre, în special în zonele rurale, și în țările în curs de dezvoltare, prin intermediul programelor finanțate de Uniunea Europeană; susține acordarea unei mai mari influențe acestor țări în elaborarea politicii de guvernare a internetului; |
| --- | --- |

8.

susține facilitarea accesului și dezvoltarea internetului în noile state membre, în special în zonele rurale, și în țările în curs de dezvoltare, prin intermediul programelor finanțate de Uniunea Europeană; susține acordarea unei mai mari influențe acestor țări în elaborarea politicii de guvernare a internetului;

| 9. | consideră că, pentru a proteja interesul UE în menținerea statutului internetului de bun public la nivel mondial, guvernarea internetului ar trebui să se bazeze pe un model cuprinzător, echilibrat între sectorul public-privat, evitând acapararea poziției dominante de către orice persoană fizică sau grup de entități și încercările autorităților statale sau supranaționale de a controla fluxul de informații pe internet, interacționând în același timp cu procesele multipartite privind guvernarea internetului, care continuă să ofere un mecanism eficace pentru promovarea cooperării la nivel global; |
| --- | --- |

9.

consideră că, pentru a proteja interesul UE în menținerea statutului internetului de bun public la nivel mondial, guvernarea internetului ar trebui să se bazeze pe un model cuprinzător, echilibrat între sectorul public-privat, evitând acapararea poziției dominante de către orice persoană fizică sau grup de entități și încercările autorităților statale sau supranaționale de a controla fluxul de informații pe internet, interacționând în același timp cu procesele multipartite privind guvernarea internetului, care continuă să ofere un mecanism eficace pentru promovarea cooperării la nivel global;

| 10. | subliniază faptul că valorile pe care a fost fondată Uniunea, menționate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, sunt valori centrale și obiective finale ale Uniunii Europene; invită, astfel, Comisia Europeană și statele membre să asigure faptul că toate activitățile legate de guvernarea internetului respectă aceste valori și obiective, în special în forurile internaționale privind guvernarea internetului la care participă țări ale căror valori diferă foarte mult de cele europene; consideră că, pentru a evita conflictele, ar trebui intensificat dialogul internațional cu aceste țări în domeniul reglementării internetului; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că valorile pe care a fost fondată Uniunea, menționate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, sunt valori centrale și obiective finale ale Uniunii Europene; invită, astfel, Comisia Europeană și statele membre să asigure faptul că toate activitățile legate de guvernarea internetului respectă aceste valori și obiective, în special în forurile internaționale privind guvernarea internetului la care participă țări ale căror valori diferă foarte mult de cele europene; consideră că, pentru a evita conflictele, ar trebui intensificat dialogul internațional cu aceste țări în domeniul reglementării internetului;

| 11. | consideră că guvernele ar trebui să se concentreze pe probleme vitale pentru politica publică în domeniul internetului la nivel global, având în vedere faptul că rolul de lider al sectorului privat trebuie să se bazeze pe respectarea principiilor politicii publice și a legislației existente, și, în afară de aceasta, să adere la un principiu al non-intervenției, cu excepția circumstanțelor excepționale, acțiunile acestora respectând, chiar și în acest caz, drepturile fundamentale ale omului și principiul proporționalității; |
| --- | --- |

11.

consideră că guvernele ar trebui să se concentreze pe probleme vitale pentru politica publică în domeniul internetului la nivel global, având în vedere faptul că rolul de lider al sectorului privat trebuie să se bazeze pe respectarea principiilor politicii publice și a legislației existente, și, în afară de aceasta, să adere la un principiu al non-intervenției, cu excepția circumstanțelor excepționale, acțiunile acestora respectând, chiar și în acest caz, drepturile fundamentale ale omului și principiul proporționalității;

| 12. | consideră că guvernele ar trebui să evite implicarea în gestionarea de zi cu zi a internetului, să se abțină de la îngrădirea inovației și a concurenței prin reglementări inutile, împovărătoare și restrictive și să nu încerce să controleze ceea ce este și ar trebui să rămână o proprietate publică mondială; |
| --- | --- |

12.

consideră că guvernele ar trebui să evite implicarea în gestionarea de zi cu zi a internetului, să se abțină de la îngrădirea inovației și a concurenței prin reglementări inutile, împovărătoare și restrictive și să nu încerce să controleze ceea ce este și ar trebui să rămână o proprietate publică mondială;

| 13. | invită guvernele să se abțină de la impunerea de restricții privind accesul la internet, prin intermediul cenzurii, blocării, filtrării sau prin alte mijloace, și de la impunerea organizațiilor private a obligației de a recurge la acestea; insistă asupra menținerii unui internet deschis, în care utilizatorii să poată accesa și distribui informații sau să folosească aplicațiile și serviciile pe care le doresc, astfel cum se prevede în cadrul de reglementare revizuit privind comunicațiile electronice; |
| --- | --- |

13.

invită guvernele să se abțină de la impunerea de restricții privind accesul la internet, prin intermediul cenzurii, blocării, filtrării sau prin alte mijloace, și de la impunerea organizațiilor private a obligației de a recurge la acestea; insistă asupra menținerii unui internet deschis, în care utilizatorii să poată accesa și distribui informații sau să folosească aplicațiile și serviciile pe care le doresc, astfel cum se prevede în cadrul de reglementare revizuit privind comunicațiile electronice;

| 14. | subliniază că orice restricție considerată indispensabilă ar trebui limitată la minimul necesar într-o societate democratică, ar trebui să se bazeze pe lege, să fie eficace și proporțională cu scopul urmărit; subliniază că trebuie garantată protecția minorilor și invită statele membre să ia, la rândul lor, măsuri, folosind, de exemplu, sistemul de informare de interes public disponibil în conformitate cu Directiva 2009/136/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 de modificare a Directivei 2002/22/CE, Directiva 2002/58/CE și Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 (Directiva privind drepturile utilizatorilor) (9) pentru a permite minorilor să folosească în mod responsabil internetul și serviciile on-line de informare, precum și să îmbunătățească nivelul de conștientizare a potențialelor amenințări ale noilor servicii; |
| --- | --- |

14.

subliniază că orice restricție considerată indispensabilă ar trebui limitată la minimul necesar într-o societate democratică, ar trebui să se bazeze pe lege, să fie eficace și proporțională cu scopul urmărit; subliniază că trebuie garantată protecția minorilor și invită statele membre să ia, la rândul lor, măsuri, folosind, de exemplu, sistemul de informare de interes public disponibil în conformitate cu Directiva 2009/136/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 de modificare a Directivei 2002/22/CE, Directiva 2002/58/CE și Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 (Directiva privind drepturile utilizatorilor) (9) pentru a permite minorilor să folosească în mod responsabil internetul și serviciile on-line de informare, precum și să îmbunătățească nivelul de conștientizare a potențialelor amenințări ale noilor servicii;

| 15. | solicită mai multe inițiative care să întărească explorarea în siguranță a internetului de către copii, să disemineze cele mai bune practici la nivel mondial și să consolideze cooperarea internațională în lupta împotriva conținutului dăunător și ilegal din mediul online, în special în ce privește abuzurile sexuale împotriva copiilor pe internet; |
| --- | --- |

15.

solicită mai multe inițiative care să întărească explorarea în siguranță a internetului de către copii, să disemineze cele mai bune practici la nivel mondial și să consolideze cooperarea internațională în lupta împotriva conținutului dăunător și ilegal din mediul online, în special în ce privește abuzurile sexuale împotriva copiilor pe internet;

| 16. | ia în considerare, de asemenea, nevoia specifică de a proteja persoanele vulnerabile, în special minorii, prin acțiunea comună a actorilor din sectorul public și privat; reiterează faptul că, în cazul combaterii criminalității informatice și a pornografiei infantile, conținutul cu caracter criminal ar trebui eliminat de la sursă, înainte de se a lua în considerare blocarea site-urile web; |
| --- | --- |

16.

ia în considerare, de asemenea, nevoia specifică de a proteja persoanele vulnerabile, în special minorii, prin acțiunea comună a actorilor din sectorul public și privat; reiterează faptul că, în cazul combaterii criminalității informatice și a pornografiei infantile, conținutul cu caracter criminal ar trebui eliminat de la sursă, înainte de se a lua în considerare blocarea site-urile web;

| 17. | consideră că, pe lângă principiile de guvernare enunțate de Comisie, guvernele ar trebui să implementeze următoarele principii:






  (i) | transparență, multilateralitate, democrație și protecția drepturilor și libertăților fundamentale la nivelul standardelor UE; |
| --- | --- | --- |

17.

consideră că, pe lângă principiile de guvernare enunțate de Comisie, guvernele ar trebui să implementeze următoarele principii:

(i)

transparență, multilateralitate, democrație și protecția drepturilor și libertăților fundamentale la nivelul standardelor UE;

| (ii) | respect pentru o infrastructură de internet deschisă, interoperabilă, neutră din punct de vedere tehnologic și de tip „cap-la-cap”; |
| --- | --- |

(ii)

respect pentru o infrastructură de internet deschisă, interoperabilă, neutră din punct de vedere tehnologic și de tip „cap-la-cap”;

| (iii) | obligația organizațiilor din sectorul privat care administrează resurse de internet mondiale în mod cotidian de a prezenta public rapoarte; |
| --- | --- |

(iii)

obligația organizațiilor din sectorul privat care administrează resurse de internet mondiale în mod cotidian de a prezenta public rapoarte;

| (iv) | promovarea unei guvernări mondiale a internetului prin interacționarea cu și încurajarea în continuare a proceselor la care participă mai multe părți interesate, abordând chestiunea creșterii gradului de participare a țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

(iv)

promovarea unei guvernări mondiale a internetului prin interacționarea cu și încurajarea în continuare a proceselor la care participă mai multe părți interesate, abordând chestiunea creșterii gradului de participare a țărilor în curs de dezvoltare;

| (v) | protejarea integrității internetului mondial și a libertății de comunicare prin evitarea oricăror măsuri regionale, cum ar fi revocarea adreselor IP sau a numelor de domeniu în țările terțe; |
| --- | --- |

(v)

protejarea integrității internetului mondial și a libertății de comunicare prin evitarea oricăror măsuri regionale, cum ar fi revocarea adreselor IP sau a numelor de domeniu în țările terțe;

| 18. | subliniază că UE ar trebui să dezvolte o implementare consensuală a principiilor fundamentale de guvernare a internetului și să o susțină ferm în cadrul forumurilor internaționale și a relațiilor bilaterale; |
| --- | --- |

18.

subliniază că UE ar trebui să dezvolte o implementare consensuală a principiilor fundamentale de guvernare a internetului și să o susțină ferm în cadrul forumurilor internaționale și a relațiilor bilaterale;

| 19. | salută aspectele legate de guvernarea internetului expuse în „Strategia de la Granada” de președinția spaniolă, precum și dispozițiile raportului Parlamentului referitor la o nouă agendă digitală pentru Europa: 2015.eu (10) de a întocmi o Cartă europeană a drepturilor cetățenilor și consumatorilor în mediul digital, precum și de a dezvolta „o a cincea libertate” care permite libera circulație a conținutului și a informațiilor; |
| --- | --- |

19.

salută aspectele legate de guvernarea internetului expuse în „Strategia de la Granada” de președinția spaniolă, precum și dispozițiile raportului Parlamentului referitor la o nouă agendă digitală pentru Europa: 2015.eu (10) de a întocmi o Cartă europeană a drepturilor cetățenilor și consumatorilor în mediul digital, precum și de a dezvolta „o a cincea libertate” care permite libera circulație a conținutului și a informațiilor;

| 20. | ia act de noua „Politică în domeniul internetului 3.0” a guvernului SUA anunțată la 24 februarie 2010; |
| --- | --- |

20.

ia act de noua „Politică în domeniul internetului 3.0” a guvernului SUA anunțată la 24 februarie 2010;

| 21. | subliniază că UE ar trebui să abordeze trei probleme stringente de politică publică:






  (i) | protecția infrastructurii de internet pentru a proteja deschiderea, existența, securitatea și rezistența acesteia la atacuri cibernetice, |
| --- | --- | --- |

21.

subliniază că UE ar trebui să abordeze trei probleme stringente de politică publică:

(i)

protecția infrastructurii de internet pentru a proteja deschiderea, existența, securitatea și rezistența acesteia la atacuri cibernetice,

| (ii) | dependența europeană de soluții de piață dominante și riscurile de securitate publică asociate și |
| --- | --- |

(ii)

dependența europeană de soluții de piață dominante și riscurile de securitate publică asociate și

| (iii) | protejarea datelor și a vieții private, în special în ceea ce privește înființarea unor mecanisme internaționale eficace de rezolvare a litigiilor; solicită Comisiei să prezinte o propunere de adaptare a Directivei privind protecția datelor la actualul mediu digital; |
| --- | --- |

(iii)

protejarea datelor și a vieții private, în special în ceea ce privește înființarea unor mecanisme internaționale eficace de rezolvare a litigiilor; solicită Comisiei să prezinte o propunere de adaptare a Directivei privind protecția datelor la actualul mediu digital;

| 22. | solicită Comisiei și statelor membre să asigure protejarea infrastructurii de internet împotriva amenințărilor și incidentelor printr-o abordare armonizată la nivelul UE și prin finalizarea înființării unor echipe naționale de reacție în situații de urgență și a unor mecanisme de cooperare între acestea; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei și statelor membre să asigure protejarea infrastructurii de internet împotriva amenințărilor și incidentelor printr-o abordare armonizată la nivelul UE și prin finalizarea înființării unor echipe naționale de reacție în situații de urgență și a unor mecanisme de cooperare între acestea;

| 23. | invită Comisia și statele membre să își mărească eforturile în direcția unei mai bune securități a spațiului cibernetic în UE și să participe într-o măsură suficientă la cooperarea internațională referitoare la aceste aspecte; subliniază nevoia unei abordări multipartite pentru a realiza o mai bună înțelegere și conștientizare a jurisdicției în materie de criminalitate informatică și a informaticii dematerializate („cloud computing”) pe baze egale și a stabilirii de obligații și responsabilități clare pentru părțile interesate; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia și statele membre să își mărească eforturile în direcția unei mai bune securități a spațiului cibernetic în UE și să participe într-o măsură suficientă la cooperarea internațională referitoare la aceste aspecte; subliniază nevoia unei abordări multipartite pentru a realiza o mai bună înțelegere și conștientizare a jurisdicției în materie de criminalitate informatică și a informaticii dematerializate („cloud computing”) pe baze egale și a stabilirii de obligații și responsabilități clare pentru părțile interesate;

| 24. | subliniază importanța securității serviciilor electronice, în special a semnăturilor electronice și a nevoii de a crea o infrastructură cu cheie publică (Public Key Infrastructure) la nivel pan-european și invită Comisia să înființeze un portal european al autorităților de validare pentru a asigura interoperabilitatea transfrontalieră a semnăturilor electronice și pentru spori securitatea tranzacțiilor efectuate pe internet; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța securității serviciilor electronice, în special a semnăturilor electronice și a nevoii de a crea o infrastructură cu cheie publică (Public Key Infrastructure) la nivel pan-european și invită Comisia să înființeze un portal european al autorităților de validare pentru a asigura interoperabilitatea transfrontalieră a semnăturilor electronice și pentru spori securitatea tranzacțiilor efectuate pe internet;

| 25. | invită Comisia să ofere asistență clară statelor membre care nu au ratificat și pus în aplicare Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică pentru a implica toate statele membre într-un efort colectiv de a combate criminalitatea informatică și spam-urile, de a spori încrederea utilizatorilor și de a proteja spațiul cibernetic al Uniunii Europene împotriva tuturor tipurilor de infracțiuni și contravenții; îndeamnă toate statele membre să ratifice și să pună în aplicare Convenția privind criminalitatea informatică a Consiliului Europei; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să ofere asistență clară statelor membre care nu au ratificat și pus în aplicare Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică pentru a implica toate statele membre într-un efort colectiv de a combate criminalitatea informatică și spam-urile, de a spori încrederea utilizatorilor și de a proteja spațiul cibernetic al Uniunii Europene împotriva tuturor tipurilor de infracțiuni și contravenții; îndeamnă toate statele membre să ratifice și să pună în aplicare Convenția privind criminalitatea informatică a Consiliului Europei;

| 26. | invită toate statele membre să ratifice și să pună în aplicare Convenția Consiliului Europei privind prevenirea terorismului, ceea ce ar permite dezvoltarea unei baze pentru cooperare internațională în vederea contracarării utilizării teroriste a internetului sub forma atacurilor la scară largă asupra și prin sistemele informatice, care amenință securitatea națională, siguranța publică și bunăstarea economică; |
| --- | --- |

26.

invită toate statele membre să ratifice și să pună în aplicare Convenția Consiliului Europei privind prevenirea terorismului, ceea ce ar permite dezvoltarea unei baze pentru cooperare internațională în vederea contracarării utilizării teroriste a internetului sub forma atacurilor la scară largă asupra și prin sistemele informatice, care amenință securitatea națională, siguranța publică și bunăstarea economică;

| 27. | recomandă, de asemenea, Comisiei și statelor membre să colaboreze în vederea unei securități și stabilități sporite a internetului prin măsuri menite să mărească diversitatea rețelelor și a sistemului, prin aplicarea legislației în domeniul concurenței, a standardelor UE și a politicii de achiziții publice, precum și prin:






  (i) | sprijinirea activității ICANN referitoare la securitatea și stabilitatea sistemului privind numele de domenii; |
| --- | --- | --- |

27.

recomandă, de asemenea, Comisiei și statelor membre să colaboreze în vederea unei securități și stabilități sporite a internetului prin măsuri menite să mărească diversitatea rețelelor și a sistemului, prin aplicarea legislației în domeniul concurenței, a standardelor UE și a politicii de achiziții publice, precum și prin:

(i)

sprijinirea activității ICANN referitoare la securitatea și stabilitatea sistemului privind numele de domenii;

| (ii) | sprijinirea activităților desfășurate de forurile internaționale, cum ar fi Organizația pentru Cooperare Economică și Dezvoltare, ONU și Consiliul Europei, referitoare la cadrele legislative îmbunătățite și coordonarea națională; |
| --- | --- |

(ii)

sprijinirea activităților desfășurate de forurile internaționale, cum ar fi Organizația pentru Cooperare Economică și Dezvoltare, ONU și Consiliul Europei, referitoare la cadrele legislative îmbunătățite și coordonarea națională;

| 28. | subliniază faptul că succesul rețelelor sociale, împreună cu capacitățile tehnice ale internetului în materie de memorie și prelucrare a datelor, ridică, în special, problema păstrării și utilizării datelor stocate; în acest sens, regretă faptul că, în prezent, nu există pe internet „dreptul de a uita”; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că succesul rețelelor sociale, împreună cu capacitățile tehnice ale internetului în materie de memorie și prelucrare a datelor, ridică, în special, problema păstrării și utilizării datelor stocate; în acest sens, regretă faptul că, în prezent, nu există pe internet „dreptul de a uita”;

| 29. | subliniază necesitatea găsirii unui echilibru adecvat între protejarea sferei private a utilizatorilor și înregistrarea datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

29.

subliniază necesitatea găsirii unui echilibru adecvat între protejarea sferei private a utilizatorilor și înregistrarea datelor cu caracter personal;

| 30. | regretă că utilizarea crescândă a rețelelor de internet nu este însoțită încă de norme care să permită utilizatorilor să gestioneze datele personale pe care le introduc în aceste rețele; |
| --- | --- |

30.

regretă că utilizarea crescândă a rețelelor de internet nu este însoțită încă de norme care să permită utilizatorilor să gestioneze datele personale pe care le introduc în aceste rețele;

| 31. | constată că gestionarea transparentă și responsabilă a internetului poate juca un rol important în supravegherea modului în care sunt tratate de motoarele de căutare informațiile din întreaga lume; |
| --- | --- |

31.

constată că gestionarea transparentă și responsabilă a internetului poate juca un rol important în supravegherea modului în care sunt tratate de motoarele de căutare informațiile din întreaga lume;

| 32. | solicită Comisiei să prezinte o propunere pentru a extinde domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 864/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iulie 2007 prin jurisdicția aplicabilă obligațiilor necontractuale (Roma II) (11) pentru a include încălcările normelor de protecție a datelor și a spațiului privat, iar Consiliului să autorizeze negocierile în vederea încheierii unui acord internațional care să stabilească o cale de atac efectivă pentru cetățenii UE în caz de încălcare a drepturilor lor care decurg din legislația UE privind protecția datelor și spațiul privat; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei să prezinte o propunere pentru a extinde domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 864/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iulie 2007 prin jurisdicția aplicabilă obligațiilor necontractuale (Roma II) (11) pentru a include încălcările normelor de protecție a datelor și a spațiului privat, iar Consiliului să autorizeze negocierile în vederea încheierii unui acord internațional care să stabilească o cale de atac efectivă pentru cetățenii UE în caz de încălcare a drepturilor lor care decurg din legislația UE privind protecția datelor și spațiul privat;

| 33. | susține promovarea principiului „privacy by design” (protecția vieții private din concepție), potrivit căruia cerințele referitoare la protecția vieții private și a datelor ar trebui integrate în ciclul de viață al noilor evoluții tehnologice cât mai devreme cu putință, asigurându-le cetățenilor un mediu sigur și ușor de utilizat; |
| --- | --- |

33.

susține promovarea principiului „privacy by design” (protecția vieții private din concepție), potrivit căruia cerințele referitoare la protecția vieții private și a datelor ar trebui integrate în ciclul de viață al noilor evoluții tehnologice cât mai devreme cu putință, asigurându-le cetățenilor un mediu sigur și ușor de utilizat;

| 34. | atrage atenția asupra faptului că certificarea site-urilor web din punctul de vedere al securității devine necesară pentru creșterea încrederii consumatorilor în accesarea informațiilor și serviciilor disponibile prin internet; |
| --- | --- |

34.

atrage atenția asupra faptului că certificarea site-urilor web din punctul de vedere al securității devine necesară pentru creșterea încrederii consumatorilor în accesarea informațiilor și serviciilor disponibile prin internet;

| 35. | subliniază faptul că instituțiile, organismele și statele membre UE ar trebui să își coordoneze abordarea față de guvernarea internetului în diversele organisme internaționale care se ocupă de aceasta, precum ICANN și organismele sale consultative, inclusiv Comitetul consultativ pentru guvernare (GAC); |
| --- | --- |

35.

subliniază faptul că instituțiile, organismele și statele membre UE ar trebui să își coordoneze abordarea față de guvernarea internetului în diversele organisme internaționale care se ocupă de aceasta, precum ICANN și organismele sale consultative, inclusiv Comitetul consultativ pentru guvernare (GAC);

| 36. | subliniază rolul Rețelei Europene și al Agenției pentru o societate informațională (ENISA) în crearea unui spațiu european unic de informații; ia act de faptul că Rețeaua Europeană și Agenția pentru o societate informațională (ENISA) pot juca un rol important, în special în ceea ce privește prevenirea, abordarea și găsirea de soluții la problemele de securitate a rețelelor și a informațiilor și salută viitoarea propunere a Comisiei de modernizare a ENISA; |
| --- | --- |

36.

subliniază rolul Rețelei Europene și al Agenției pentru o societate informațională (ENISA) în crearea unui spațiu european unic de informații; ia act de faptul că Rețeaua Europeană și Agenția pentru o societate informațională (ENISA) pot juca un rol important, în special în ceea ce privește prevenirea, abordarea și găsirea de soluții la problemele de securitate a rețelelor și a informațiilor și salută viitoarea propunere a Comisiei de modernizare a ENISA;

| 37. | subliniază nevoia de a consolida în continuare eficacitatea ENISA prin:






  — | identificarea priorităților de cercetare la nivel european în domeniul rezistenței rețelelor și al securității rețelelor și a informațiilor, precum și furnizarea informațiilor privind nevoile industriei către potențialele instituții de cercetare; |
| --- | --- | --- |

37.

subliniază nevoia de a consolida în continuare eficacitatea ENISA prin:

—

identificarea priorităților de cercetare la nivel european în domeniul rezistenței rețelelor și al securității rețelelor și a informațiilor, precum și furnizarea informațiilor privind nevoile industriei către potențialele instituții de cercetare;

| — | atragerea atenției factorilor decizionali asupra noilor tehnologii în domeniile legate de securitate; |
| --- | --- |

—

atragerea atenției factorilor decizionali asupra noilor tehnologii în domeniile legate de securitate;

| — | dezvoltarea unor forumuri pentru schimbul de informații și acordarea de sprijin statelor membre; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unor forumuri pentru schimbul de informații și acordarea de sprijin statelor membre;

| 38. | subliniază faptul că sprijinul ENISA se adresează în primul rând statelor membre cu nevoi speciale și recomandă ENISA să continue dezvoltarea de forumuri pentru schimbul de informații între statele membre și alte state; |
| --- | --- |

38.

subliniază faptul că sprijinul ENISA se adresează în primul rând statelor membre cu nevoi speciale și recomandă ENISA să continue dezvoltarea de forumuri pentru schimbul de informații între statele membre și alte state;

| 39. | consideră că rolul Comisiei este central în inițierea și coordonarea tuturor aspectelor privind organizarea internă a UE pentru a asigura o abordare coerentă a UE, inclusiv în legătură cu FGI; |
| --- | --- |

39.

consideră că rolul Comisiei este central în inițierea și coordonarea tuturor aspectelor privind organizarea internă a UE pentru a asigura o abordare coerentă a UE, inclusiv în legătură cu FGI;

| 40. | sugerează Comisiei să creeze posibilitatea unei reprezentări reale a societății civile europene în forurile internaționale privind guvernarea internetului, precum și în organizațiile sau consorțiile pentru standardele pe internet; |
| --- | --- |

40.

sugerează Comisiei să creeze posibilitatea unei reprezentări reale a societății civile europene în forurile internaționale privind guvernarea internetului, precum și în organizațiile sau consorțiile pentru standardele pe internet;

| 41. | solicită Comisiei să faciliteze adoptarea unei abordări coerente și cuprinzătoare a UE în cadrul FGI și al altor evenimente majore de guvernare a internetului prin transmiterea Parlamentului European și Consiliului pentru dezbatere a unui proiect de document care să exprime poziția UE cu mult timp înainte de derularea unui astfel de eveniment; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei să faciliteze adoptarea unei abordări coerente și cuprinzătoare a UE în cadrul FGI și al altor evenimente majore de guvernare a internetului prin transmiterea Parlamentului European și Consiliului pentru dezbatere a unui proiect de document care să exprime poziția UE cu mult timp înainte de derularea unui astfel de eveniment;

| 42. | susține continuarea și dezvoltarea modelului FGI la nivel mondial, regional - inclusiv EURODIG - și național, prin menținerea caracteristicilor sale principale de proces neobligatoriu care implică actori multipli, rămânând un spațiu deschis de dialog și schimb de bune practici între guverne, societatea civilă și sectorul privat și o nouă formă de democrație participativă; |
| --- | --- |

42.

susține continuarea și dezvoltarea modelului FGI la nivel mondial, regional - inclusiv EURODIG - și național, prin menținerea caracteristicilor sale principale de proces neobligatoriu care implică actori multipli, rămânând un spațiu deschis de dialog și schimb de bune practici între guverne, societatea civilă și sectorul privat și o nouă formă de democrație participativă;

| 43. | subliniază importanța cooptării actorilor din Asia în discuțiile privind guvernarea internetului, ținând seama de natura specifică a pieței asiatice; |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța cooptării actorilor din Asia în discuțiile privind guvernarea internetului, ținând seama de natura specifică a pieței asiatice;

| 44. | subliniază necesitatea de a implica și consumatorii finali în procesul de creare a unui model de guvernare, cu accent asupra colaborării dintre universități și mediul de afaceri, la nivel local, regional și național; |
| --- | --- |

44.

subliniază necesitatea de a implica și consumatorii finali în procesul de creare a unui model de guvernare, cu accent asupra colaborării dintre universități și mediul de afaceri, la nivel local, regional și național;

| 45. | recomandă ameliorarea FGI după cum urmează:






  (i) | intensificarea participării țărilor în curs de dezvoltare, acordând atenție finanțării participării lor; |
| --- | --- | --- |

45.

recomandă ameliorarea FGI după cum urmează:

(i)

intensificarea participării țărilor în curs de dezvoltare, acordând atenție finanțării participării lor;

| (ii) | creșterea vizibilității în media; |
| --- | --- |

(ii)

creșterea vizibilității în media;

| (iii) | o organizare mai eficientă a reuniunilor, de exemplu, prin reducerea numărului de reuniuni simultane, instituirea unei platforme stabile pentru a facilita participarea globală, cu un accent sporit pe multilingvism; |
| --- | --- |

(iii)

o organizare mai eficientă a reuniunilor, de exemplu, prin reducerea numărului de reuniuni simultane, instituirea unei platforme stabile pentru a facilita participarea globală, cu un accent sporit pe multilingvism;

| (iv) | o mai bună coordonare și cooperare între forurile mondiale, regionale și naționale de guvernare a internetului și |
| --- | --- |

(iv)

o mai bună coordonare și cooperare între forurile mondiale, regionale și naționale de guvernare a internetului și

| (v) | intensificarea cooperării dintre Parlamentul European și parlamentele naționale prin utilizarea tuturor mijloacelor tehnologice disponibile, cum ar fi video-conferințele, precum și platforma de schimb interparlamentar de informații privind UE (Inter-parliamentary EU-Information Exchange); |
| --- | --- |

(v)

intensificarea cooperării dintre Parlamentul European și parlamentele naționale prin utilizarea tuturor mijloacelor tehnologice disponibile, cum ar fi video-conferințele, precum și platforma de schimb interparlamentar de informații privind UE (Inter-parliamentary EU-Information Exchange);

| 46. | susține lucrările Comisiei și a președințiilor spaniolă și belgiană referitoare la reuniunea FGI de la Vilnius din septembrie 2010 și solicită o participare sporită a Parlamentului European; |
| --- | --- |

46.

susține lucrările Comisiei și a președințiilor spaniolă și belgiană referitoare la reuniunea FGI de la Vilnius din septembrie 2010 și solicită o participare sporită a Parlamentului European;

| 47. | susține în general poziția Comisiei în favoarea modelului actual de administrare al ICANN, în cadrul căruia sectorul privat are un rol conducător; |
| --- | --- |

47.

susține în general poziția Comisiei în favoarea modelului actual de administrare al ICANN, în cadrul căruia sectorul privat are un rol conducător;

| 48. | recunoaște că ICANN a reușit să garanteze stabilitatea Sistemului Numelor de Domenii; |
| --- | --- |

48.

recunoaște că ICANN a reușit să garanteze stabilitatea Sistemului Numelor de Domenii;

| 49. | sprijină continuarea procesului demarat recent de către ICANN de atribuire a numelor de domenii în alfabete diferite de alfabetul latin; |
| --- | --- |

49.

sprijină continuarea procesului demarat recent de către ICANN de atribuire a numelor de domenii în alfabete diferite de alfabetul latin;

| 50. | solicită crearea unui domeniu generic de prim nivel pentru organizațiile culturale, centrele de activitate culturală, mass-media și artiști, de exemplu: „.culture” sau „.art”; |
| --- | --- |

50.

solicită crearea unui domeniu generic de prim nivel pentru organizațiile culturale, centrele de activitate culturală, mass-media și artiști, de exemplu: „.culture” sau „.art”;

| 51. | solicită o mai mare răspundere din partea companiilor private care înregistrează și distribuie nume de domenii, oferind un serviciu de care societatea a devenit în mare măsură dependentă; consideră, în acest context, că trebuie stabilit un set comun de criterii de urmat pentru a îmbunătățirea transparenței și asumarea unei mai mari răspunderii de către companiile anterior menționate; |
| --- | --- |

51.

solicită o mai mare răspundere din partea companiilor private care înregistrează și distribuie nume de domenii, oferind un serviciu de care societatea a devenit în mare măsură dependentă; consideră, în acest context, că trebuie stabilit un set comun de criterii de urmat pentru a îmbunătățirea transparenței și asumarea unei mai mari răspunderii de către companiile anterior menționate;

| 52. | invită operatorul de registru.eu EURid să realizeze o campanie mass-media și online cuprinzătoare pentru a promova domeniul.eu în statele membre, cu scopul de a facilita dezvoltarea unui mediu online european bazat pe valorile, caracteristicile și politicile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

52.

invită operatorul de registru.eu EURid să realizeze o campanie mass-media și online cuprinzătoare pentru a promova domeniul.eu în statele membre, cu scopul de a facilita dezvoltarea unui mediu online european bazat pe valorile, caracteristicile și politicile Uniunii Europene;

| 53. | subliniază importanța GAC în procesul decizional al ICANN și recomandă ca eficacitatea GAC să fie consolidată, printre altele prin înființarea unui secretariat cu capacități de sprijin adecvate; consideră că este important ca fiecare stat membru al UE să ia parte în mod activ la activitățile acestui comitet; |
| --- | --- |

53.

subliniază importanța GAC în procesul decizional al ICANN și recomandă ca eficacitatea GAC să fie consolidată, printre altele prin înființarea unui secretariat cu capacități de sprijin adecvate; consideră că este important ca fiecare stat membru al UE să ia parte în mod activ la activitățile acestui comitet;

| 54. | consideră că ICANN ar putea fi îmbunătățit prin:






  (i) | introducerea, simultan cu analizarea eficacității mecanismelor existente de soluționare a diferendelor (grupul independent de analiză și ombudsmanul ICANN), a unui mecanism alternativ extern de soluționare a diferendelor care să permită părților interesate analiza eficace, neutră, oportună și cu costuri rezonabile a deciziilor ICANN; |
| --- | --- | --- |

54.

consideră că ICANN ar putea fi îmbunătățit prin:

(i)

introducerea, simultan cu analizarea eficacității mecanismelor existente de soluționare a diferendelor (grupul independent de analiză și ombudsmanul ICANN), a unui mecanism alternativ extern de soluționare a diferendelor care să permită părților interesate analiza eficace, neutră, oportună și cu costuri rezonabile a deciziilor ICANN;

| (ii) | o structură de finanțare diversificată introdusă treptat a tipurilor de finanțare, cu impunerea de plafoane pentru orice entitate sau sector, pentru a împiedica influențele necuvenite asupra activităților ICANN din partea oricărei entități individuale sau a unui grup de entități; |
| --- | --- |

(ii)

o structură de finanțare diversificată introdusă treptat a tipurilor de finanțare, cu impunerea de plafoane pentru orice entitate sau sector, pentru a împiedica influențele necuvenite asupra activităților ICANN din partea oricărei entități individuale sau a unui grup de entități;

| (iii) | reprezentarea corespunzătoare a tuturor părților interesate în cadrul ICANN; |
| --- | --- |

(iii)

reprezentarea corespunzătoare a tuturor părților interesate în cadrul ICANN;

| (iv) | asigurarea reprezentării în cadrul consiliului și conducerii superioare a ICANN a unei palete largi de interese și regiuni; |
| --- | --- |

(iv)

asigurarea reprezentării în cadrul consiliului și conducerii superioare a ICANN a unei palete largi de interese și regiuni;

| (v) | utilizarea unei părți rezonabile a fondului său de rezervă pentru a spori participarea societății civile (în special din țările în curs de dezvoltare) la forurile privind guvernarea internetului; |
| --- | --- |

(v)

utilizarea unei părți rezonabile a fondului său de rezervă pentru a spori participarea societății civile (în special din țările în curs de dezvoltare) la forurile privind guvernarea internetului;

| 55. | susține opinia Comisiei potrivit căreia aranjamentele IANA ar trebui să includă mecanisme de responsabilizare multilaterală și afirmă că în viitor niciun guvern nu ar trebui să exercite o influență dominantă asupra IANA, a cărei funcție, dimpotrivă, face obiectul unui proces treptat de internaționalizare, având ca rezultat o supraveghere multilaterală; |
| --- | --- |

55.

susține opinia Comisiei potrivit căreia aranjamentele IANA ar trebui să includă mecanisme de responsabilizare multilaterală și afirmă că în viitor niciun guvern nu ar trebui să exercite o influență dominantă asupra IANA, a cărei funcție, dimpotrivă, face obiectul unui proces treptat de internaționalizare, având ca rezultat o supraveghere multilaterală;

| 56. | consideră că „asumarea de angajamente” din 2009 poate constitui o bază pozitivă pentru dezvoltarea în continuare a ICANN, evidențiind că:






  (i) | UE, în special prin intermediul Comisiei, ar trebui să joace un rol activ în implementare, inclusiv prin grupuri de analiză și prin asigurarea independenței membrilor grupurilor respective, a lipsei conflictelor de interese și a reprezentării diferitelor regiuni; |
| --- | --- | --- |

56.

consideră că „asumarea de angajamente” din 2009 poate constitui o bază pozitivă pentru dezvoltarea în continuare a ICANN, evidențiind că:

(i)

UE, în special prin intermediul Comisiei, ar trebui să joace un rol activ în implementare, inclusiv prin grupuri de analiză și prin asigurarea independenței membrilor grupurilor respective, a lipsei conflictelor de interese și a reprezentării diferitelor regiuni;

| (ii) | în urma comentariilor din partea populației, recomandările făcute de grupurile de analiză ar trebui implementate de ICANN și, în caz contrar, să se prezinte motivele unei atare atitudini; |
| --- | --- |

(ii)

în urma comentariilor din partea populației, recomandările făcute de grupurile de analiză ar trebui implementate de ICANN și, în caz contrar, să se prezinte motivele unei atare atitudini;

| 57. | solicită Comisiei să prezinte Parlamentului European și Consiliului rapoarte anuale privind evenimentele legate de guvernarea internetului din anul precedent, primul astfel de raport urmând să fie prezentat până în martie 2011; |
| --- | --- |

57.

solicită Comisiei să prezinte Parlamentului European și Consiliului rapoarte anuale privind evenimentele legate de guvernarea internetului din anul precedent, primul astfel de raport urmând să fie prezentat până în martie 2011;

| 58. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre. |
| --- | --- |

58.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre.

---

(1)  JO C 104, 14.4.1999, p. 128.

(2)  JO C 343, 5.12.2001, p. 286.

(3)  JO C 27 E, 31.1.2002, p. 84.

(4)  JO C 133 E, 8.6.2006, p. 140.

(5)  JO C 286 E, 23.11.2006, p. 495.

(6)  JO C 303 E, 13.12.2006, p. 879.

(7)  JO C 41 E, 19.2.2009, p. 80.

(8)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0194.

(9)  JO L 337, 18.12.2009, p. 11.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0133.

(11)  JO L 199, 31.7.2007, p. 40.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/41 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/41

---

Marți, 15 iunie 2010Politica comunitară în materie de inovare într-o lume în schimbare

P7_TA(2010)0209

Rezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la revizuirea politicii comunitare în materie de inovare într-o lume în schimbare (2009/2227(INI))

2011/C 236 E/06

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Revizuirea politicii comunitare în materie de inovare într-o lume în schimbare” (COM(2009)0442),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Pregătiri pentru viitorul nostru: dezvoltarea unei strategii comune pentru tehnologiile generice esențiale în UE” (COM(2009)0512),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un nou parteneriat pentru modernizarea universităților: forumul UE pentru dialogul universități-întreprinderi” (COM(2009)0158) și rezoluția sa din 20 mai 2010 (1) referitoare la dialogul universități-întreprinderi,

având în vedere Concluziile Consiliului din 4 decembrie 2009 intitulate „Către o Europă competitivă, inovatoare și ecoeficientă – contribuția Consiliului Competitivitate la Agenda de la Lisabona post-2010”,

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Deplasarea frontierelor TIC – o strategie pentru cercetare în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente în Europa” (COM(2009)0184),

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2009 referitoare la „Small Business Act” (2),

având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2008 privind evaluarea intermediară a politicii industriale - o contribuție la strategia UE pentru creștere și locuri de muncă (3),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 294/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2008 de înființare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (4),

având în vedere Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 22 mai 2008, privind promovarea creativității și a inovării prin educație și formare (5),

având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2007 privind punerea în practică a cunoștințelor: o strategie de inovare extinsă pentru Europa (6),

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a Programului comunitar de la Lisabona: mai multă cercetare și inovare – investiții pentru creștere și ocuparea forței de muncă: o abordare comună (7),

având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (8),

având în vedere Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 de instituire a unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013) (9),

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Consiliului privind brevetul comunitar (COM(2000)0412),

având în vedere Cadrul comunitar pentru ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare (10),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către o utilizare mai eficientă a stimulentelor fiscale în favoarea cercetării și dezvoltării” (COM(2006)0728),

având în vedere documentul de lucru al Comisiei Europene intitulat „Evaluarea politicilor comunitare în domeniul inovării în perioada 2005 - 2009” (SEC(2009)1194),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie europeană pentru cercetare-dezvoltare și inovare în domeniul tehnologiilor informației și ale comunicațiilor este momentul să ridicăm ștacheta” (COM(2009)0116),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0143/2010),

| A. | întrucât Comisia Europeană a informat în comunicarea sa intitulată „Revizuirea politicii comunitare în materie de inovare într-o lume în schimbare”că va exista o strategie de inovare revizuită sub forma unui plan de acțiune; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia Europeană a informat în comunicarea sa intitulată „Revizuirea politicii comunitare în materie de inovare într-o lume în schimbare”că va exista o strategie de inovare revizuită sub forma unui plan de acțiune;

| B. | întrucât această strategie de inovare viitoare trebuie să fie strâns legată de strategia UE pentru anul 2020; |
| --- | --- |

B.

întrucât această strategie de inovare viitoare trebuie să fie strâns legată de strategia UE pentru anul 2020;

| C. | întrucât în comunicarea sa intitulată „Deplasarea frontierelor TIC – o strategie pentru cercetare în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente în Europa”, Comisia a anunțat o nouă strategie pentru cercetarea în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente, cu lansarea de inițiative-pilot; |
| --- | --- |

C.

întrucât în comunicarea sa intitulată „Deplasarea frontierelor TIC – o strategie pentru cercetare în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente în Europa”, Comisia a anunțat o nouă strategie pentru cercetarea în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente, cu lansarea de inițiative-pilot;

| D. | întrucât, în cadrul elaborării unei politici europene în domeniul inovației, trebuie luate în considerare toate cele trei aspecte ale triunghiului cunoașterii: cercetare, inovație și educație; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în cadrul elaborării unei politici europene în domeniul inovației, trebuie luate în considerare toate cele trei aspecte ale triunghiului cunoașterii: cercetare, inovație și educație;

| E. | întrucât capacitatea de inovare a întreprinderilor depinde în mare măsură de accesul la fonduri suficiente, iar impasul în care se află acordarea de credite, determinat de actuala criză economică, amenință să reducă drastic puterea de inovare a acestora, îndeosebi în cazul întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri); |
| --- | --- |

E.

întrucât capacitatea de inovare a întreprinderilor depinde în mare măsură de accesul la fonduri suficiente, iar impasul în care se află acordarea de credite, determinat de actuala criză economică, amenință să reducă drastic puterea de inovare a acestora, îndeosebi în cazul întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri);

| F. | întrucât inovarea este esențială pentru a răspunde cu succes principalelor provocări societale și legate de mediu actuale ale UE și pentru a realiza obiectivele sale politice strategice, în domenii precum promovarea spiritului întreprinzător, competitivitatea, schimbările climatice, crearea de locuri de muncă, schimbările demografice și o societate care să nu excludă pe nimeni; |
| --- | --- |

F.

întrucât inovarea este esențială pentru a răspunde cu succes principalelor provocări societale și legate de mediu actuale ale UE și pentru a realiza obiectivele sale politice strategice, în domenii precum promovarea spiritului întreprinzător, competitivitatea, schimbările climatice, crearea de locuri de muncă, schimbările demografice și o societate care să nu excludă pe nimeni;

| G. | întrucât Uniunea Europeană nu își va îndeplini obiectivele în domeniul energiei și climei pentru 2020, în special obiectivul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu 20 %, cel de a crește eficiența energetică cu 20 % și cel de a atinge o cotă de cel puțin 20 % în cazul energiei produse din surse regenerabile, dacă nu va accelera dezvoltarea și aplicarea pe scară largă a tehnologiilor energetice ecologice, sustenabile și eficiente; întrucât viitoarea strategie în domeniul inovării ar trebui să integreze pe deplin această dimensiune; |
| --- | --- |

G.

întrucât Uniunea Europeană nu își va îndeplini obiectivele în domeniul energiei și climei pentru 2020, în special obiectivul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu 20 %, cel de a crește eficiența energetică cu 20 % și cel de a atinge o cotă de cel puțin 20 % în cazul energiei produse din surse regenerabile, dacă nu va accelera dezvoltarea și aplicarea pe scară largă a tehnologiilor energetice ecologice, sustenabile și eficiente; întrucât viitoarea strategie în domeniul inovării ar trebui să integreze pe deplin această dimensiune;

| H. | întrucât cercetarea în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente (precum tehnologiile cuantice, tehnologiile TIC inspirate din biologie și nanotehnologiile) reprezintă un imbold pentru inovare datorită impactului său asupra competitivității pe termen lung, creând zone complet noi de activitate economică și încurajând, totodată, noi industrii și IMM-uri din domeniul high-tech; |
| --- | --- |

H.

întrucât cercetarea în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente (precum tehnologiile cuantice, tehnologiile TIC inspirate din biologie și nanotehnologiile) reprezintă un imbold pentru inovare datorită impactului său asupra competitivității pe termen lung, creând zone complet noi de activitate economică și încurajând, totodată, noi industrii și IMM-uri din domeniul high-tech;

| I. | întrucât promovarea și dezvoltarea tehnologiilor durabile sunt indispensabile nu numai în vederea atingerii obiectivelor UE privind schimbările climatice și energia, ci pot aduce beneficii considerabile acesteia prin crearea de locuri de muncă și prin creștere economică; |
| --- | --- |

I.

întrucât promovarea și dezvoltarea tehnologiilor durabile sunt indispensabile nu numai în vederea atingerii obiectivelor UE privind schimbările climatice și energia, ci pot aduce beneficii considerabile acesteia prin crearea de locuri de muncă și prin creștere economică;

| J. | întrucât distribuirea inechitabilă a resurselor limitate poate împiedica inovarea; întrucât politica UE privind materiile prime ar trebui să țină seama de principalele provocări referitoare la asigurarea unui acces echitabil; |
| --- | --- |

J.

întrucât distribuirea inechitabilă a resurselor limitate poate împiedica inovarea; întrucât politica UE privind materiile prime ar trebui să țină seama de principalele provocări referitoare la asigurarea unui acces echitabil;

| K. | întrucât, în perioade în care resursele sunt tot mai puține, promovarea tehnologiilor sustenabile și eficiente din punct de vedere energetic va spori securitatea aprovizionării cu energie a UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în perioade în care resursele sunt tot mai puține, promovarea tehnologiilor sustenabile și eficiente din punct de vedere energetic va spori securitatea aprovizionării cu energie a UE;

| L. | întrucât schimbările demografice vor constitui una din provocările esențiale ale viitorului, care necesită, printre altele, noi soluții tehnologice; |
| --- | --- |

L.

întrucât schimbările demografice vor constitui una din provocările esențiale ale viitorului, care necesită, printre altele, noi soluții tehnologice;

| M. | întrucât, în sectoarele industriale în care deține o bună poziție concurențială și poate asigura condiții concurențiale echitabile la nivel global, UE trebuie să-și unească forțele și să-și potențeze atuurile, |
| --- | --- |

M.

întrucât, în sectoarele industriale în care deține o bună poziție concurențială și poate asigura condiții concurențiale echitabile la nivel global, UE trebuie să-și unească forțele și să-și potențeze atuurile,

Inovarea - o abordare mai largă

| 1. | consideră că există oportunități pentru legături mai strânse între cercetare și inovare în Europa; solicită Comisiei și statelor membre să adopte o abordare integrată față de știință și inovare; |
| --- | --- |

1.

consideră că există oportunități pentru legături mai strânse între cercetare și inovare în Europa; solicită Comisiei și statelor membre să adopte o abordare integrată față de știință și inovare;

| 2. | precizează Comisiei Europene că viitoarea politică de inovare a UE trebuie să fie una vastă și să cuprindă, în esență, toate tipurile de inovații, nu numai inovațiile tehnologice (inovații de produse și procese), ci și cele administrative, organizatorice sau sociale și din domeniul muncii, inclusiv noi modele de afaceri și servicii inovatoare, ținând cont, totodată, de celelalte două laturi ale triunghiului cunoașterii (cercetarea și educația); |
| --- | --- |

2.

precizează Comisiei Europene că viitoarea politică de inovare a UE trebuie să fie una vastă și să cuprindă, în esență, toate tipurile de inovații, nu numai inovațiile tehnologice (inovații de produse și procese), ci și cele administrative, organizatorice sau sociale și din domeniul muncii, inclusiv noi modele de afaceri și servicii inovatoare, ținând cont, totodată, de celelalte două laturi ale triunghiului cunoașterii (cercetarea și educația);

| 3. | subliniază că inovarea reprezintă în primul rând soluții noi care răspund necesităților consumatorilor și ale pieței; invită Comisia, prin urmare, să asigure o mai bună recunoaștere a caracterului prioritar al solicitărilor consumatorilor ca forță motrice a inovării; subliniază faptul că, în vederea contracarării apariției unor noi forme de inegalități sociale, este necesar ca, în viitor, inovațiile să nu mai fie evaluate doar în raport cu avantajele ecologice și economice pe care le presupun, ci și prin prisma valorii sociale adăugate ale acestora; |
| --- | --- |

3.

subliniază că inovarea reprezintă în primul rând soluții noi care răspund necesităților consumatorilor și ale pieței; invită Comisia, prin urmare, să asigure o mai bună recunoaștere a caracterului prioritar al solicitărilor consumatorilor ca forță motrice a inovării; subliniază faptul că, în vederea contracarării apariției unor noi forme de inegalități sociale, este necesar ca, în viitor, inovațiile să nu mai fie evaluate doar în raport cu avantajele ecologice și economice pe care le presupun, ci și prin prisma valorii sociale adăugate ale acestora;

| 4. | subliniază că sprijinirea antreprenorilor, în calitate de promotori ai inovării în Europa, este o condiție prealabilă necesară pentru funcționarea eficientă a unei pieței interne competitive, bazate pe eliminarea barierelor comerciale și pe un nivel înalt de protecție a consumatorilor și de coeziune socială; |
| --- | --- |

4.

subliniază că sprijinirea antreprenorilor, în calitate de promotori ai inovării în Europa, este o condiție prealabilă necesară pentru funcționarea eficientă a unei pieței interne competitive, bazate pe eliminarea barierelor comerciale și pe un nivel înalt de protecție a consumatorilor și de coeziune socială;

| 5. | solicită Comisiei să fixeze repere ambițioase în domeniul inovării, concentrându-se asupra marilor provocări societale și să pună capăt actualei fragmentări, manifestate prin inițiative europene diferite; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să fixeze repere ambițioase în domeniul inovării, concentrându-se asupra marilor provocări societale și să pună capăt actualei fragmentări, manifestate prin inițiative europene diferite;

| 6. | susține ferm constatarea Comisiei, conform căreia tehnologiile generice esențiale și cercetarea în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente reprezintă o condiție prealabilă indispensabilă pentru creșterea sustenabilă a competitivității UE la nivel global; se alătură Comisiei, invitând statele membre să ajungă la un acord privind importanța utilizării tehnologiilor generice esențiale în UE; subliniază, în această privință, că (i) tehnologiile generice esențiale, cum ar fi micro- și nanoelectronica, fotonica, bio- și nanotehnologia, (ii) noile materiale utilizate, precum și (iii) tehnologiile noi și cele viitoare dețin, în acest context, un mare potențial pentru inovare și pot contribui la tranziția spre o economie bazată pe cunoaștere și cu emisii reduse de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

6.

susține ferm constatarea Comisiei, conform căreia tehnologiile generice esențiale și cercetarea în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente reprezintă o condiție prealabilă indispensabilă pentru creșterea sustenabilă a competitivității UE la nivel global; se alătură Comisiei, invitând statele membre să ajungă la un acord privind importanța utilizării tehnologiilor generice esențiale în UE; subliniază, în această privință, că (i) tehnologiile generice esențiale, cum ar fi micro- și nanoelectronica, fotonica, bio- și nanotehnologia, (ii) noile materiale utilizate, precum și (iii) tehnologiile noi și cele viitoare dețin, în acest context, un mare potențial pentru inovare și pot contribui la tranziția spre o economie bazată pe cunoaștere și cu emisii reduse de dioxid de carbon;

| 7. | evidențiază faptul că inovația trebuie să se axeze pe individ și salută eforturile de intensificare a dialogului între universități și mediul de afaceri, care contribuie substanțial la promovarea cercetării și inovării, precum și la utilizarea mai eficace a cunoștințelor diseminate de către sectorul privat în universități și la îmbogățirea materialului curricular academic în concordanță cu cerințele sociale și economice actuale; |
| --- | --- |

7.

evidențiază faptul că inovația trebuie să se axeze pe individ și salută eforturile de intensificare a dialogului între universități și mediul de afaceri, care contribuie substanțial la promovarea cercetării și inovării, precum și la utilizarea mai eficace a cunoștințelor diseminate de către sectorul privat în universități și la îmbogățirea materialului curricular academic în concordanță cu cerințele sociale și economice actuale;

| 8. | subliniază necesitatea identificării tehnologiilor generice esențiale actuale și a tehnologiilor noi și viitoare, în colaborare cu mediul de afaceri, la nivel local, regional și național, inclusiv cu IMM-urile, ținându-se seama, în același timp, de obiectivele regionale de politică economică; solicită UE să se asigure că se ține seama de contribuția Grupului propus de experți la nivel înalt la identificarea, ratificarea și implementarea de măsuri concrete pe termen scurt, mediu și lung de susținere a tehnologiilor respective; |
| --- | --- |

8.

subliniază necesitatea identificării tehnologiilor generice esențiale actuale și a tehnologiilor noi și viitoare, în colaborare cu mediul de afaceri, la nivel local, regional și național, inclusiv cu IMM-urile, ținându-se seama, în același timp, de obiectivele regionale de politică economică; solicită UE să se asigure că se ține seama de contribuția Grupului propus de experți la nivel înalt la identificarea, ratificarea și implementarea de măsuri concrete pe termen scurt, mediu și lung de susținere a tehnologiilor respective;

| 9. | salută aceste măsuri de politică inovatoare, care completează strategiile industriale naționale și comunitare, având o dimensiune transsectorială, și îndeamnă Comisia să continue acest demers; |
| --- | --- |

9.

salută aceste măsuri de politică inovatoare, care completează strategiile industriale naționale și comunitare, având o dimensiune transsectorială, și îndeamnă Comisia să continue acest demers;

| 10. | solicită Comisiei și statelor membre să combine implementarea rețelelor digitale de ultimă generație și a rețelelor inteligente cu activitățile inovatoare, pentru a profita la maximum de pe urma acestora; în acest context, subliniază că trebuie să se prevadă o finanțare suficientă, inclusiv prin fondurile structurale; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei și statelor membre să combine implementarea rețelelor digitale de ultimă generație și a rețelelor inteligente cu activitățile inovatoare, pentru a profita la maximum de pe urma acestora; în acest context, subliniază că trebuie să se prevadă o finanțare suficientă, inclusiv prin fondurile structurale;

| 11. | evidențiază faptul că investițiile în rețelele online de mare viteză și răspândirea mai vastă a internetului în bandă largă sunt condiții de bază pentru o difuzare mai intensă și mai eficientă a realizărilor inovatoare, contribuind, astfel, la reducerea discrepanțelor între regiunile UE în ceea ce privește inovarea; |
| --- | --- |

11.

evidențiază faptul că investițiile în rețelele online de mare viteză și răspândirea mai vastă a internetului în bandă largă sunt condiții de bază pentru o difuzare mai intensă și mai eficientă a realizărilor inovatoare, contribuind, astfel, la reducerea discrepanțelor între regiunile UE în ceea ce privește inovarea;

| 12. | solicită Comisiei și statelor membre să consolideze politicile de convergență în domeniul inovării pentru a reduce diferențele între statele membre; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei și statelor membre să consolideze politicile de convergență în domeniul inovării pentru a reduce diferențele între statele membre;

| 13. | susține inițiativa unui „Act european pentru inovare”, aflat în curs de elaborare de către Comisie, pentru a acționa în direcția unei strategii mai coerente în domeniul inovării; |
| --- | --- |

13.

susține inițiativa unui „Act european pentru inovare”, aflat în curs de elaborare de către Comisie, pentru a acționa în direcția unei strategii mai coerente în domeniul inovării;

| 14. | subliniază importanța inovațiilor ecologice și a inițiativei în domenii nepoluante, care pot juca un rol major în corelarea politicii în domeniul inovării cu sectoare de importanță capitală pentru UE, având ca rezultat avantaje comparative semnificative pentru economia europeană; |
| --- | --- |

14.

subliniază importanța inovațiilor ecologice și a inițiativei în domenii nepoluante, care pot juca un rol major în corelarea politicii în domeniul inovării cu sectoare de importanță capitală pentru UE, având ca rezultat avantaje comparative semnificative pentru economia europeană;

| 15. | subliniază rolul important al eco-inovațiilor, în special în contextul creșterii eficienței resurselor; |
| --- | --- |

15.

subliniază rolul important al eco-inovațiilor, în special în contextul creșterii eficienței resurselor;

| 16. | subliniază importanța rolului pe care grupurile de inovare îl vor juca pentru viitorul politicii de inovare a UE și subliniază potențialul reprezentat îndeosebi de grupurile de cunoaștere; salută crearea de centre speciale de inovare și inițiativă în jurul universităților, a institutelor de cercetare și a parcurilor științifice și tehnologice; solicită să se ia în considerare posibilitățile de creare a unui cadru uniform simplificat de finanțare și operațional pentru noile centre de inovare; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța rolului pe care grupurile de inovare îl vor juca pentru viitorul politicii de inovare a UE și subliniază potențialul reprezentat îndeosebi de grupurile de cunoaștere; salută crearea de centre speciale de inovare și inițiativă în jurul universităților, a institutelor de cercetare și a parcurilor științifice și tehnologice; solicită să se ia în considerare posibilitățile de creare a unui cadru uniform simplificat de finanțare și operațional pentru noile centre de inovare;

| 17. | subliniază că grupurile existente, inclusiv cu rol de lider la nivel mondial în anumite domenii, trebuie să se dezvolte în continuare prin intermediul unor acțiuni concertate ale UE, ale statelor membre și ale regiunilor, astfel încât acestea să-și păstreze și să-și consolideze rolul; |
| --- | --- |

17.

subliniază că grupurile existente, inclusiv cu rol de lider la nivel mondial în anumite domenii, trebuie să se dezvolte în continuare prin intermediul unor acțiuni concertate ale UE, ale statelor membre și ale regiunilor, astfel încât acestea să-și păstreze și să-și consolideze rolul;

| 18. | subliniază, în acest context, că fundamentul oricărei măsuri privind grupurile de inovare trebuie să țină seama de nevoile întreprinderilor, inclusiv ale IMM-urilor și în special ale IMM-urilor inovatoare, dat fiind că inovațiile joacă un rol cheie în promovarea spiritului întreprinzător; |
| --- | --- |

18.

subliniază, în acest context, că fundamentul oricărei măsuri privind grupurile de inovare trebuie să țină seama de nevoile întreprinderilor, inclusiv ale IMM-urilor și în special ale IMM-urilor inovatoare, dat fiind că inovațiile joacă un rol cheie în promovarea spiritului întreprinzător;

| 19. | invită actorii relevanți la nivel național și la nivelul UE să îmbunătățească cadrul de reglementare pentru colaborarea transfrontalieră a grupurilor; |
| --- | --- |

19.

invită actorii relevanți la nivel național și la nivelul UE să îmbunătățească cadrul de reglementare pentru colaborarea transfrontalieră a grupurilor;

| 20. | subliniază că IMM-urile au un rol esențial, în calitate atât de parteneri în cadrul lanțurilor de valori, cât și de furnizori independenți de produse inovatoare; |
| --- | --- |

20.

subliniază că IMM-urile au un rol esențial, în calitate atât de parteneri în cadrul lanțurilor de valori, cât și de furnizori independenți de produse inovatoare;

Sporirea și concentrarea sprijinului financiar UE pentru inovare

| 21. | solicită consolidarea atitudinii europene în privința finanțării inovațiilor pentru a preveni actuala fragmentare și abordare pe termen scurt; consideră că un element indispensabil dezvoltării inovațiilor îl constituie alocarea de resurse financiare adecvate și că, prin urmare, bugetul UE pentru inovare ar trebui să fie majorat considerabil; solicită reflectarea acestui aspect în cadrul revizuirii cadrului financiar actual și în contextul planificărilor din cadrul perspectivelor financiare pentru intervalul 2014 – 2020; subliniază, în această privință, faptul că în același timp ar trebui revizuite normele aferente eligibilității pentru finanțarea cercetării și dezvoltării (C&D) în cazul C&D preindustriale și/sau experimentale; invită statele membre să își majoreze finanțarea pentru C&D, cu scopul de a îndeplini obiectivul stabilit la Barcelona în 2002 privind cheltuirea unui procent de 3 % din PIB pe activități de C&D până în 2010; subliniază importanța finanțării cercetării și inovării pe timp de criză economică, întrucât acest lucru va stimula crearea de locuri de muncă pe termen lung; subliniază necesitatea de a aloca o mai mare parte a fondurilor destinate C&D pentru inovare; |
| --- | --- |

21.

solicită consolidarea atitudinii europene în privința finanțării inovațiilor pentru a preveni actuala fragmentare și abordare pe termen scurt; consideră că un element indispensabil dezvoltării inovațiilor îl constituie alocarea de resurse financiare adecvate și că, prin urmare, bugetul UE pentru inovare ar trebui să fie majorat considerabil; solicită reflectarea acestui aspect în cadrul revizuirii cadrului financiar actual și în contextul planificărilor din cadrul perspectivelor financiare pentru intervalul 2014 – 2020; subliniază, în această privință, faptul că în același timp ar trebui revizuite normele aferente eligibilității pentru finanțarea cercetării și dezvoltării (C&D) în cazul C&D preindustriale și/sau experimentale; invită statele membre să își majoreze finanțarea pentru C&D, cu scopul de a îndeplini obiectivul stabilit la Barcelona în 2002 privind cheltuirea unui procent de 3 % din PIB pe activități de C&D până în 2010; subliniază importanța finanțării cercetării și inovării pe timp de criză economică, întrucât acest lucru va stimula crearea de locuri de muncă pe termen lung; subliniază necesitatea de a aloca o mai mare parte a fondurilor destinate C&D pentru inovare;

| 22. | consideră că cheltuielile UE pentru cercetare și inovare trebuie să se concentreze asupra obiectivelor precum acordarea de stimulente pentru aplicarea în mediul de afaceri a descoperirilor cercetătorilor, precum și informarea mai cuprinzătoare în legătură cu sursele și posibilitățile de finanțare; subliniază importanța menținerii transparenței și a egalității de șanse în ceea ce privește accesul la fonduri pe baza licitațiilor deschise pentru proiecte de cercetare; solicită Comisiei și statelor membre să utilizeze fondurile structurale pentru a stimula inovațiile pe scară largă; subliniază nevoia de a dezvolta sisteme de finanțare a inovării sociale, punând un mai mare accent pe beneficiile sociale; |
| --- | --- |

22.

consideră că cheltuielile UE pentru cercetare și inovare trebuie să se concentreze asupra obiectivelor precum acordarea de stimulente pentru aplicarea în mediul de afaceri a descoperirilor cercetătorilor, precum și informarea mai cuprinzătoare în legătură cu sursele și posibilitățile de finanțare; subliniază importanța menținerii transparenței și a egalității de șanse în ceea ce privește accesul la fonduri pe baza licitațiilor deschise pentru proiecte de cercetare; solicită Comisiei și statelor membre să utilizeze fondurile structurale pentru a stimula inovațiile pe scară largă; subliniază nevoia de a dezvolta sisteme de finanțare a inovării sociale, punând un mai mare accent pe beneficiile sociale;

| 23. | subliniază că, pe lângă creșterea finanțării, este decisivă atingerea unei mase critice; recomandă utilizarea procedurii de achiziții publice în acest scop și subliniază, îndeosebi, că finanțarea trebuie să fie direcționată către domeniile în care efectul de levier este cel mai mare, ca, de exemplu, tehnologiile generice și inițiativele pilot pentru tehnologii emergente și viitoare, pentru a crea valoare adăugată pentru Europa; subliniază, în acest context, necesitatea de a valorifica sinergiile dintre programele-cadru pentru cercetare și inovare și fondurile structurale; subliniază, în această privință, faptul că diferitele organisme de administrare a PC7, PCI și a fondurilor structurale trebuie să fie conștiente de posibilitățile oferite de fiecare dintre aceste instrumente; regretă faptul că oportunitățile legate de sinergiile existente în finanțare nu sunt încă bine cunoscute; solicită regiunilor și statelor membre să-și intensifice eforturile de ameliorare a comunicării în acest sens; |
| --- | --- |

23.

subliniază că, pe lângă creșterea finanțării, este decisivă atingerea unei mase critice; recomandă utilizarea procedurii de achiziții publice în acest scop și subliniază, îndeosebi, că finanțarea trebuie să fie direcționată către domeniile în care efectul de levier este cel mai mare, ca, de exemplu, tehnologiile generice și inițiativele pilot pentru tehnologii emergente și viitoare, pentru a crea valoare adăugată pentru Europa; subliniază, în acest context, necesitatea de a valorifica sinergiile dintre programele-cadru pentru cercetare și inovare și fondurile structurale; subliniază, în această privință, faptul că diferitele organisme de administrare a PC7, PCI și a fondurilor structurale trebuie să fie conștiente de posibilitățile oferite de fiecare dintre aceste instrumente; regretă faptul că oportunitățile legate de sinergiile existente în finanțare nu sunt încă bine cunoscute; solicită regiunilor și statelor membre să-și intensifice eforturile de ameliorare a comunicării în acest sens;

| 24. | salută înființarea Institutul European de Inovare și Tehnologie (IEIT) care a fost creat pentru a stimula și a produce inovații de prim-plan la nivel mondial, reunind reprezentanți din învățământul superior, cercetare și mediul de afaceri în jurul unui scop comun; subliniază contribuția majoră pe care o poate aduce IEIT în oferirea de stimulente pentru programele de inovare și rolul important pe care îl poate juca în acest context; îndeamnă Comisia să întocmească bugetul IEIT astfel încât să se asigure că fondurile alocate, împreună cu fondurile din alte surse, pot să atingă masa critică necesară pentru a aborda și a cerceta provocările esențiale cu care se confruntă societățile UE; |
| --- | --- |

24.

salută înființarea Institutul European de Inovare și Tehnologie (IEIT) care a fost creat pentru a stimula și a produce inovații de prim-plan la nivel mondial, reunind reprezentanți din învățământul superior, cercetare și mediul de afaceri în jurul unui scop comun; subliniază contribuția majoră pe care o poate aduce IEIT în oferirea de stimulente pentru programele de inovare și rolul important pe care îl poate juca în acest context; îndeamnă Comisia să întocmească bugetul IEIT astfel încât să se asigure că fondurile alocate, împreună cu fondurile din alte surse, pot să atingă masa critică necesară pentru a aborda și a cerceta provocările esențiale cu care se confruntă societățile UE;

| 25. | subliniază necesitatea unor orientări pentru a garanta alocarea competitivă și utilizarea promptă a finanțărilor și introducerea unui sistem de recompensare a proiectelor cu impact major imediat asupra economiei; |
| --- | --- |

25.

subliniază necesitatea unor orientări pentru a garanta alocarea competitivă și utilizarea promptă a finanțărilor și introducerea unui sistem de recompensare a proiectelor cu impact major imediat asupra economiei;

| 26. | subliniază că Europa ar trebui să se afle în avangarda dezvoltării tehnologiilor internet și a aplicațiilor TIC cu emisii reduse de dioxid de carbon; propune dublarea bugetului UE afectat cercetării în domeniul TIC în următoarea perspectivă financiară; |
| --- | --- |

26.

subliniază că Europa ar trebui să se afle în avangarda dezvoltării tehnologiilor internet și a aplicațiilor TIC cu emisii reduse de dioxid de carbon; propune dublarea bugetului UE afectat cercetării în domeniul TIC în următoarea perspectivă financiară;

Îmbunătățirea structurii guvernanței programelor

| 27. | subliniază că politica de inovare ar trebui să fie coordonată cu alte politici naționale și ale UE (inclusiv cu politica industrială, de mediu și privind drepturile consumatorilor), ținând seama de faptul că abordările identificate ar trebui să fie suficient de flexibile pentru a fi adaptate la diferite circumstanțe naționale și regionale; |
| --- | --- |

27.

subliniază că politica de inovare ar trebui să fie coordonată cu alte politici naționale și ale UE (inclusiv cu politica industrială, de mediu și privind drepturile consumatorilor), ținând seama de faptul că abordările identificate ar trebui să fie suficient de flexibile pentru a fi adaptate la diferite circumstanțe naționale și regionale;

| 28. | își exprimă regretul cu privire la faptul că eforturile de simplificare a instrumentelor UE în materie de inovare și cercetare nu s-au soldat cu succes și că procedurile respective rămân în continuare mult prea complexe și necesită mult timp, fapt care împiedică, în special, participarea IMM-urilor la aceste programe; |
| --- | --- |

28.

își exprimă regretul cu privire la faptul că eforturile de simplificare a instrumentelor UE în materie de inovare și cercetare nu s-au soldat cu succes și că procedurile respective rămân în continuare mult prea complexe și necesită mult timp, fapt care împiedică, în special, participarea IMM-urilor la aceste programe;

| 29. | consideră că, în sensul accesibilității și transparenței, trebuie evitate suprapunerile și repetările programelor de finanțare, cauzate de coordonarea deficitară a diferitelor niveluri de acțiune; solicită Comisiei să cerceteze dacă instrumentele UE de ajutor pentru IMM-uri ar putea fi pe viitor combinate sub tutela unei direcții generale, precum DG Întreprinderi; consideră că acest lucru ar înlesni conceperea lor și ar oferi potențialilor beneficiari posibilitatea de a se adresa unui singur interlocutor; |
| --- | --- |

29.

consideră că, în sensul accesibilității și transparenței, trebuie evitate suprapunerile și repetările programelor de finanțare, cauzate de coordonarea deficitară a diferitelor niveluri de acțiune; solicită Comisiei să cerceteze dacă instrumentele UE de ajutor pentru IMM-uri ar putea fi pe viitor combinate sub tutela unei direcții generale, precum DG Întreprinderi; consideră că acest lucru ar înlesni conceperea lor și ar oferi potențialilor beneficiari posibilitatea de a se adresa unui singur interlocutor;

| 30. | invită, de asemenea, Comisia să asigure că cadrul de reglementare al UE sprijină inovarea și nu constituie o barieră în calea schimbării, precum și că există o colaborare efectivă între serviciile interne și direcțiile generale ale Comisiei Europene implicate, cu ajutorul unei structuri precum cea a grupului de lucru avut în vedere, pentru a acorda atenție sporită în mod constant chestiunilor legate de inovare; insistă asupra faptului că acest lucru ar trebui să ducă la instrumente UE mai puțin fragmentate în domeniul politicii în materie de inovare; |
| --- | --- |

30.

invită, de asemenea, Comisia să asigure că cadrul de reglementare al UE sprijină inovarea și nu constituie o barieră în calea schimbării, precum și că există o colaborare efectivă între serviciile interne și direcțiile generale ale Comisiei Europene implicate, cu ajutorul unei structuri precum cea a grupului de lucru avut în vedere, pentru a acorda atenție sporită în mod constant chestiunilor legate de inovare; insistă asupra faptului că acest lucru ar trebui să ducă la instrumente UE mai puțin fragmentate în domeniul politicii în materie de inovare;

| 31. | în mod similar, solicită statelor membre să coordoneze în mod eficient inițiativele organismelor naționale competente; |
| --- | --- |

31.

în mod similar, solicită statelor membre să coordoneze în mod eficient inițiativele organismelor naționale competente;

| 32. | constată că eforturile comune ale actorilor UE ar trebui să aibă ca obiectiv crearea unei punți între cercetare și inovare, precum și între o piață matură și comercializarea de produse; subliniază că pentru programele cadru sunt necesare interfețe unul către celălalt sau posibilitatea conectării interprograme între măsurile în materie de cercetare și inovare; |
| --- | --- |

32.

constată că eforturile comune ale actorilor UE ar trebui să aibă ca obiectiv crearea unei punți între cercetare și inovare, precum și între o piață matură și comercializarea de produse; subliniază că pentru programele cadru sunt necesare interfețe unul către celălalt sau posibilitatea conectării interprograme între măsurile în materie de cercetare și inovare;

| 33. | solicită Comisiei să elaboreze noi indicatori de inovare care să fie mai adecvați economiilor serviciilor bazate din ce în ce mai mult pe cunoaștere și să să-i adapteze pe cei existenți, astfel încât grila europeană în domeniul inovării să nu ofere doar o analiză comparativă a capacității de inovare a statelor membre, ci să și poată identifica atât punctele forte și realizările, cât și punctele slabe ale măsurilor UE în materie de inovare; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei să elaboreze noi indicatori de inovare care să fie mai adecvați economiilor serviciilor bazate din ce în ce mai mult pe cunoaștere și să să-i adapteze pe cei existenți, astfel încât grila europeană în domeniul inovării să nu ofere doar o analiză comparativă a capacității de inovare a statelor membre, ci să și poată identifica atât punctele forte și realizările, cât și punctele slabe ale măsurilor UE în materie de inovare;

| 34. | subliniază importanța unei informări mai cuprinzătoare în legătură cu canalele și sursele adecvate de finanțare, precum și importanța unor date fiabile în legătură cu formele alternative de finanțare, precum contractele de licență, pentru a stimula dorința întreprinderilor de a investi; |
| --- | --- |

34.

subliniază importanța unei informări mai cuprinzătoare în legătură cu canalele și sursele adecvate de finanțare, precum și importanța unor date fiabile în legătură cu formele alternative de finanțare, precum contractele de licență, pentru a stimula dorința întreprinderilor de a investi;

Încurajarea finanțărilor private

| 35. | subliniază faptul că, în afară de finanțarea publică, trebuie încurajată și mai mult finanțarea privată; |
| --- | --- |

35.

subliniază faptul că, în afară de finanțarea publică, trebuie încurajată și mai mult finanțarea privată;

| 36. | subliniază importanța unei mai buna armonizări a accesului la fonduri UE pentru toți participanții pentru a ameliora participarea IMM-urilor în cadrul structurilor de guvernanță și la activitățile din cadrul inițiativelor tehnologice comune; |
| --- | --- |

36.

subliniază importanța unei mai buna armonizări a accesului la fonduri UE pentru toți participanții pentru a ameliora participarea IMM-urilor în cadrul structurilor de guvernanță și la activitățile din cadrul inițiativelor tehnologice comune;

| 37. | invită Comisia Europeană să prezinte, pe baza planului de acțiune pentru inovare, instrumente concrete în vederea îmbunătățirii accesului la finanțare pentru întreprinderile inovatoare; subliniază necesitatea luării în considerare a diferențelor existente în privința necesității de finanțare și a intensității inovării în cadrul diferitelor etape de existență a unei companii (înființare și creștere); |
| --- | --- |

37.

invită Comisia Europeană să prezinte, pe baza planului de acțiune pentru inovare, instrumente concrete în vederea îmbunătățirii accesului la finanțare pentru întreprinderile inovatoare; subliniază necesitatea luării în considerare a diferențelor existente în privința necesității de finanțare și a intensității inovării în cadrul diferitelor etape de existență a unei companii (înființare și creștere);

| 38. | subliniază necesitatea îndeplinirii condițiilor pentru o mai bună disponibilitate a capitalului de risc, luând în considerare necesitățile IMM-urilor, precum și cea a extinderii mecanismelor de finanțare prin partajarea riscurilor (Risk Sharing Finance Facility - RSFF) ale BEI; solicită Comisiei să cerceteze măsurile ce pot fi luate pentru a realiza un mecanism de partajare a riscului acceptabil pentru toți actorii implicați și să stimuleze astfel investițiile private în domeniul inovării; |
| --- | --- |

38.

subliniază necesitatea îndeplinirii condițiilor pentru o mai bună disponibilitate a capitalului de risc, luând în considerare necesitățile IMM-urilor, precum și cea a extinderii mecanismelor de finanțare prin partajarea riscurilor (Risk Sharing Finance Facility - RSFF) ale BEI; solicită Comisiei să cerceteze măsurile ce pot fi luate pentru a realiza un mecanism de partajare a riscului acceptabil pentru toți actorii implicați și să stimuleze astfel investițiile private în domeniul inovării;

| 39. | invită actorii relevanți la nivel național și comunitar să dezvolte instrumentele adecvate de finanțare a IMM-urilor, precum micro-creditele, capitalul mixt pentru tinerii dornici să investească în întreprinderi inovatoare, investitori binevoitori dornici să sponsorizeze proiectele de afaceri ale tinerilor cercetători, împrumuturile și garanțiile, și să acorde stimulente fiscale, financiare, economice și administrative pentru investiții, întrucât acest lucru ar reduce riscul relocării societăților din cauza unui cadru de reglementare nefavorabil în ceea ce privește ajutorul de stat și ar motiva societățile să angajeze resurse umane pentru activități de cercetare și inovare, asigurând astfel dezvoltarea de noi produse și servicii; |
| --- | --- |

39.

invită actorii relevanți la nivel național și comunitar să dezvolte instrumentele adecvate de finanțare a IMM-urilor, precum micro-creditele, capitalul mixt pentru tinerii dornici să investească în întreprinderi inovatoare, investitori binevoitori dornici să sponsorizeze proiectele de afaceri ale tinerilor cercetători, împrumuturile și garanțiile, și să acorde stimulente fiscale, financiare, economice și administrative pentru investiții, întrucât acest lucru ar reduce riscul relocării societăților din cauza unui cadru de reglementare nefavorabil în ceea ce privește ajutorul de stat și ar motiva societățile să angajeze resurse umane pentru activități de cercetare și inovare, asigurând astfel dezvoltarea de noi produse și servicii;

| 40. | subliniază importanța alocării unui minim de fonduri pentru IMM-uri prin licitațiile deschise publicate în cadrul inițiativelor de cercetare și inovare, pe baza aceluiași angajament adoptat pentru PC7 (15 % dintre resursele programului de cooperare); |
| --- | --- |

40.

subliniază importanța alocării unui minim de fonduri pentru IMM-uri prin licitațiile deschise publicate în cadrul inițiativelor de cercetare și inovare, pe baza aceluiași angajament adoptat pentru PC7 (15 % dintre resursele programului de cooperare);

Îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri

| 41. | invită Comisia Europeană să adapteze normele comunitare existente referitoare la ajutoarele de stat la principiile pieței unice, astfel încât să poată fi sprijinite investițiile în noi tehnologii absolut necesare, pentru a garanta astfel competitivitatea pe termen lung a UE și un mediu concurențial echitabil; îndeamnă, în special Consiliul și Comisia să țină seama de tehnologiile generice esențiale atunci când revizuiesc normele UE privind de ajutorul de stat, dând astfel statelor membre posibilitatea de a crea sisteme naționale de stimulare care să promoveze tehnologiile generice esențiale; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia Europeană să adapteze normele comunitare existente referitoare la ajutoarele de stat la principiile pieței unice, astfel încât să poată fi sprijinite investițiile în noi tehnologii absolut necesare, pentru a garanta astfel competitivitatea pe termen lung a UE și un mediu concurențial echitabil; îndeamnă, în special Consiliul și Comisia să țină seama de tehnologiile generice esențiale atunci când revizuiesc normele UE privind de ajutorul de stat, dând astfel statelor membre posibilitatea de a crea sisteme naționale de stimulare care să promoveze tehnologiile generice esențiale;

| 42. | subliniază importanța inițiativelor tehnologice comune (ITC) care îndeplinesc anumite criterii legate de mărime și structurile de conducere și importanța efectuării unui studiu periodic de impact pentru ITC aprobate în ceea ce privește contribuția acestora la competitivitatea industriei europene; |
| --- | --- |

42.

subliniază importanța inițiativelor tehnologice comune (ITC) care îndeplinesc anumite criterii legate de mărime și structurile de conducere și importanța efectuării unui studiu periodic de impact pentru ITC aprobate în ceea ce privește contribuția acestora la competitivitatea industriei europene;

| 43. | salută, în acest context, decizia conform căreia cadrul comunitar privind ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare va fi revizuit în 2010; |
| --- | --- |

43.

salută, în acest context, decizia conform căreia cadrul comunitar privind ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare va fi revizuit în 2010;

| 44. | consideră că o promovare mai bună a inovării trebuie să fie însoțită permanent de o simplificare a birocrației în favoarea solicitanților; invită Comisia să elimine birocrația prin regândirea proceselor programului - cadru și prin crearea unui comitet al utilizatorilor; |
| --- | --- |

44.

consideră că o promovare mai bună a inovării trebuie să fie însoțită permanent de o simplificare a birocrației în favoarea solicitanților; invită Comisia să elimine birocrația prin regândirea proceselor programului - cadru și prin crearea unui comitet al utilizatorilor;

| 45. | invită organismele UE relevante să îmbunătățească, mai ales în ceea ce privește IMM-urile, condițiile-cadru în ceea ce privește protecția proprietății intelectuale, în special brevetele, costul, precum și calitatea acestora, fiind un factor cheie în inovare; |
| --- | --- |

45.

invită organismele UE relevante să îmbunătățească, mai ales în ceea ce privește IMM-urile, condițiile-cadru în ceea ce privește protecția proprietății intelectuale, în special brevetele, costul, precum și calitatea acestora, fiind un factor cheie în inovare;

| 46. | își exprimă regretul, în acest context, cu privire la lipsa în UE a unei adevărate piețe interne a inovațiilor și invită Comisia și statele membre să își coordoneze eforturile în acest domeniu, în special în ceea ce privește un acord prompt referitor la brevetul comunitar și un sistem jurisdicțional unic în materie de brevete și subliniază importanța standardizării în dezvoltarea unor produse inovatoare; |
| --- | --- |

46.

își exprimă regretul, în acest context, cu privire la lipsa în UE a unei adevărate piețe interne a inovațiilor și invită Comisia și statele membre să își coordoneze eforturile în acest domeniu, în special în ceea ce privește un acord prompt referitor la brevetul comunitar și un sistem jurisdicțional unic în materie de brevete și subliniază importanța standardizării în dezvoltarea unor produse inovatoare;

| 47. | recomandă promovarea politicilor moderne în domeniul inovării precum punerea în comun a brevetelor, platforme comune de brevete și licențele cu drepturi depline; |
| --- | --- |

47.

recomandă promovarea politicilor moderne în domeniul inovării precum punerea în comun a brevetelor, platforme comune de brevete și licențele cu drepturi depline;

| 48. | subliniază, în acest context, importanța conceperii unui brevet comunitar favorabil IMM-urilor, în acord cu politicile Uniunii privind inovarea, pentru economia europeană; |
| --- | --- |

48.

subliniază, în acest context, importanța conceperii unui brevet comunitar favorabil IMM-urilor, în acord cu politicile Uniunii privind inovarea, pentru economia europeană;

| 49. | constată utilizarea tot mai accentuată a brevetelor ca garanție pentru împrumuturi, în condițiile în care băncile de multe ori nu dispun de cunoștințele tehnice necesare pentru a evalua corect valoarea brevetelor; solicită deci Comisiei să cerceteze dacă UE ar trebui să ofere sprijin pentru elaborarea de standarde de evaluare; |
| --- | --- |

49.

constată utilizarea tot mai accentuată a brevetelor ca garanție pentru împrumuturi, în condițiile în care băncile de multe ori nu dispun de cunoștințele tehnice necesare pentru a evalua corect valoarea brevetelor; solicită deci Comisiei să cerceteze dacă UE ar trebui să ofere sprijin pentru elaborarea de standarde de evaluare;

| 50. | subliniază importanța programelor de încurajare a IMM-urilor în direcția utilizării progreselor tehnologice și a echipelor de cercetători; |
| --- | --- |

50.

subliniază importanța programelor de încurajare a IMM-urilor în direcția utilizării progreselor tehnologice și a echipelor de cercetători;

| 51. | subliniază faptul că cele trei laturi ale triunghiului cunoașterii – educație, cercetare și inovare – nu ar trebui separate; în acest scop, solicită să nu se reducă investițiile în formare și formare continuă pentru personalul calificat, întrucât aceste investiție sunt extrem de importante, dat fiind impactul capacității de inovare asupra competitivității UE; subliniază necesitatea de a crea un mediu cât mai atractiv pentru cercetătorii și pentru personalul lor specializat în ceea ce privește mobilitatea acestora, astfel încât UE să își poate păstra cercetătorii în condițiile concurenței mondiale; subliniază faptul că aceste măsuri trebuie însoțite de îmbunătățirea condițiilor de lucru pentru femeile cercetător; |
| --- | --- |

51.

subliniază faptul că cele trei laturi ale triunghiului cunoașterii – educație, cercetare și inovare – nu ar trebui separate; în acest scop, solicită să nu se reducă investițiile în formare și formare continuă pentru personalul calificat, întrucât aceste investiție sunt extrem de importante, dat fiind impactul capacității de inovare asupra competitivității UE; subliniază necesitatea de a crea un mediu cât mai atractiv pentru cercetătorii și pentru personalul lor specializat în ceea ce privește mobilitatea acestora, astfel încât UE să își poate păstra cercetătorii în condițiile concurenței mondiale; subliniază faptul că aceste măsuri trebuie însoțite de îmbunătățirea condițiilor de lucru pentru femeile cercetător;

*

* *

| 52. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

52.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0187.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0100.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0226.

(4)  JO L 97, 9.4.2008, p. 1.

(5)  JO C 141, 7.6.2008, p. 17.

(6)  JO C 102 E, 24.4.2008, p.455.

(7)  JO C 303 E, 13.12.2006, p. 640.

(8)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

(9)  JO L 310, 9.11.2006, p. 15.

(10)  JO C 323, 30.12.2006, p. 1.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/48 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/48

---

Marți, 15 iunie 2010Progresele realizate în vederea atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului: revizuire intermediară în vederea pregătirii pentru reuniunea la nivel înalt a ONU din septembrie 2010

P7_TA(2010)0210

Rezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la progresele realizate în vederea atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului: revizuire intermediară în vederea pregătirii pentru reuniunea la nivel înalt a ONU din septembrie 2010 (2010/2037(INI))

2011/C 236 E/07

Parlamentul European,

având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000,

având în vedere concluziile Consiliului European din 17 și 18 iunie 2010 referitoare la ODM,

având în vedere angajamentele privind volumul ajutoarelor, ajutoarele pentru Africa Subsahariană și calitatea ajutoarelor, luate de G8 cu ocazia summitului de la Gleneagles din 2005 și cu ocazia reuniunilor ulterioare ale G8 și G20,

având în vedere summitul G20 de la Pittsburg din 24 și 25 septembrie 2009 și summitul G20 de la Londra din 2 aprilie 2009,

având în vedere summitul G8 de la L’Aquila (Italia) din 8-10 iulie 2009,

având în vedere Consensul european privind dezvoltarea (1) și Codul de conduită al UE privind complementaritatea și diviziunea muncii în politica de dezvoltare (2),

având în vedere Consensul de la Monterrey, adoptat la Conferința internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, care s-a desfășurat la Monterrey (Mexic) în perioada 18-22 martie 2002,

având în vedere Declarația de la Paris privind eficiența ajutoarelor și Agenda pentru acțiune de la Accra,

având în vedere Apelul la acțiune urgentă pentru sănătatea maternă de la Addis Abeba și Apelul la acțiune de la Berlin și opțiunile strategice pentru ONG-uri, aceste două documente fiind elaborate pentru a marca cea de a 15-a aniversare a Conferinței internaționale privind populația și dezvoltarea (CIPD/15),

având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevede că „Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”,

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 aprilie 2005 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (3),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (4) [„Instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare” (ICD)],

având în vedere articolul 7 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (Tratatul de la Lisabona), care reafirmă faptul că UE trebuie să asigure coerența între politicile și activitățile sale, ținând seama de toate obiectivele sale,

având în vedere Agenda OIM pentru o muncă decentă și Pactul mondial pentru muncă al OIM, adoptat prin consens global la 19 iunie 2009 cu ocazia Conferinței Internaționale a Muncii,

având în vedere raportul din iulie 2009 al Secretarului General al ONU privind aplicarea Declarației Mileniului,

având în vedere raportul PNUD intitulat „Dincolo de răscruce: Realizarea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului”, publicat în ianuarie 2010,

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Un plan de acțiune al UE în douăsprezece puncte în sprijinul Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului” (5),

având în vedere concluziile Consiliului privind progresele înregistrate de Programul european de acțiune privind combaterea HIV/SIDA, a malariei și a tuberculozei prin acțiuni externe (2007-2011),

având în vedere hotărârea Curții de Justiție din 6 noiembrie 2008 referitoare la activitatea de creditare externă a Băncii Europene de Investiții (BEI) (6),

având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2006 referitoare la eficacitatea ajutoarelor și corupția în țările în curs de dezvoltare (7),

având în vedere Rezoluția sa din 20 iunie 2007 privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului – etapa intermediară (8),

având în vedere Rezoluția sa din 4 septembrie 2008 referitoare la mortalitatea maternă (9), Rezoluția din 24 martie 2009 referitoare la contractele OMD (10) și Rezoluția din 25 martie 2010 referitoare la efectele crizei financiare și economice mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și asupra cooperării pentru dezvoltare (11),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0165/2010),

| A. | întrucât reducerea și eradicarea sărăciei reprezintă unul dintre principalele obiective ale politicii pentru dezvoltare a UE în temeiul Tratatului de la Lisabona, reprezentând, de asemenea, o obligație morală și fiind în interesul pe termen lung al UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât reducerea și eradicarea sărăciei reprezintă unul dintre principalele obiective ale politicii pentru dezvoltare a UE în temeiul Tratatului de la Lisabona, reprezentând, de asemenea, o obligație morală și fiind în interesul pe termen lung al UE;

| B. | întrucât atât UE, în calitate de cel mai mare donator mondial, și statele sale membre, trebuie să dețină un rol de prim plan în cadrul reuniunii din septembrie dedicată ODM și să adopte o poziție ambițioasă și unitară care să poată acționa ca o forță motrice în vederea atingerii ODM în conformitate cu agenda stabilită; |
| --- | --- |

B.

întrucât atât UE, în calitate de cel mai mare donator mondial, și statele sale membre, trebuie să dețină un rol de prim plan în cadrul reuniunii din septembrie dedicată ODM și să adopte o poziție ambițioasă și unitară care să poată acționa ca o forță motrice în vederea atingerii ODM în conformitate cu agenda stabilită;

| C. | întrucât, în prezent, UE ar trebui să mai aloce încă 20 de miliarde EUR pentru a-și respecta angajamentele financiare privind ODM; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în prezent, UE ar trebui să mai aloce încă 20 de miliarde EUR pentru a-și respecta angajamentele financiare privind ODM;

| D. | întrucât unele state membre ale UE își reduc bugetul destinat asistenței; |
| --- | --- |

D.

întrucât unele state membre ale UE își reduc bugetul destinat asistenței;

| E. | întrucât valoarea tranzacțiilor financiare globale a ajuns la un nivel care reprezintă de 70 de ori VNB la nivel mondial; |
| --- | --- |

E.

întrucât valoarea tranzacțiilor financiare globale a ajuns la un nivel care reprezintă de 70 de ori VNB la nivel mondial;

| F. | întrucât o asistență imprevizibilă poate afecta în mod negativ țările beneficiare și întrucât o mai mare calitate a ajutorului ar putea elibera o sumă suplimentară de 3 miliarde EUR anual destinată bugetelor pentru dezvoltare ale UE și ale statelor sale membre (12); |
| --- | --- |

F.

întrucât o asistență imprevizibilă poate afecta în mod negativ țările beneficiare și întrucât o mai mare calitate a ajutorului ar putea elibera o sumă suplimentară de 3 miliarde EUR anual destinată bugetelor pentru dezvoltare ale UE și ale statelor sale membre (12);

| G. | întrucât 82 % din împrumuturile FMI au fost direcționate spre țările din zona europeană, în timp ce țările cel mai puțin dezvoltate (LDC) ar beneficia de un volum mai mare de noi împrumuturi din partea FMI; |
| --- | --- |

G.

întrucât 82 % din împrumuturile FMI au fost direcționate spre țările din zona europeană, în timp ce țările cel mai puțin dezvoltate (LDC) ar beneficia de un volum mai mare de noi împrumuturi din partea FMI;

| H. | întrucât, deși G20 este mai reprezentativ decât G8, ONU rămâne cel mai integrant forum pentru abordarea chestiunilor care țin de guvernanța globală; |
| --- | --- |

H.

întrucât, deși G20 este mai reprezentativ decât G8, ONU rămâne cel mai integrant forum pentru abordarea chestiunilor care țin de guvernanța globală;

| I. | întrucât incoerența în politicile Europei nu trebuie să submineze impactul finanțării pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

I.

întrucât incoerența în politicile Europei nu trebuie să submineze impactul finanțării pentru dezvoltare;

| J. | întrucât transferurile de fonduri din exterior contribuie anual cu cel puțin 300 de miliarde USD la economiile țărilor în curs de dezvoltare (13), |
| --- | --- |

J.

întrucât transferurile de fonduri din exterior contribuie anual cu cel puțin 300 de miliarde USD la economiile țărilor în curs de dezvoltare (13),

| K. | întrucât, deși s-au înregistrat progrese remarcabile în cazul anumitor ODM, toate cele opt ODM au deviat de la țintă și numai exprimarea fermă a voinței politice va permite îndeplinirea ODM în cei cinci ani care au rămas până la termenul limită din 2015; |
| --- | --- |

K.

întrucât, deși s-au înregistrat progrese remarcabile în cazul anumitor ODM, toate cele opt ODM au deviat de la țintă și numai exprimarea fermă a voinței politice va permite îndeplinirea ODM în cei cinci ani care au rămas până la termenul limită din 2015;

| L. | întrucât unele LDC se îndreaptă într-o direcție care nu le permite să atingă niciun ODM; |
| --- | --- |

L.

întrucât unele LDC se îndreaptă într-o direcție care nu le permite să atingă niciun ODM;

| M. | întrucât recentele crize alimentare și ale combustibilului, corelate cu recesiunea economică mondială și schimbările climatice, au condus la întârzieri în ceea ce privește progresele ultimului deceniu în materie de reducere a sărăciei; |
| --- | --- |

M.

întrucât recentele crize alimentare și ale combustibilului, corelate cu recesiunea economică mondială și schimbările climatice, au condus la întârzieri în ceea ce privește progresele ultimului deceniu în materie de reducere a sărăciei;

| N. | întrucât proprietatea funciară stimulează persoanele individuale, familiile și comunitățile să preia controlul asupra propriei lor dezvoltări și să asigure securitatea alimentară la nivel local; |
| --- | --- |

N.

întrucât proprietatea funciară stimulează persoanele individuale, familiile și comunitățile să preia controlul asupra propriei lor dezvoltări și să asigure securitatea alimentară la nivel local;

| O. | întrucât lupta împotriva schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare ar putea costa aproximativ 100 de miliarde USD anual până în 2020 (14), iar recesiunea economică cel puțin tot atât de mult (15); |
| --- | --- |

O.

întrucât lupta împotriva schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare ar putea costa aproximativ 100 de miliarde USD anual până în 2020 (14), iar recesiunea economică cel puțin tot atât de mult (15);

| P. | întrucât situația din țările în curs de dezvoltare cu venituri medii nu ar trebui trecută cu vederea în momentul revizuirii ODM, având în vedere faptul că aceste țări solicită în continuare asistență în vederea atingerii pe deplin a potențialului lor de dezvoltare; |
| --- | --- |

P.

întrucât situația din țările în curs de dezvoltare cu venituri medii nu ar trebui trecută cu vederea în momentul revizuirii ODM, având în vedere faptul că aceste țări solicită în continuare asistență în vederea atingerii pe deplin a potențialului lor de dezvoltare;

| Q. | întrucât țările industrializate sunt principalii responsabili pentru schimbările climatice și criza financiară și economică; |
| --- | --- |

Q.

întrucât țările industrializate sunt principalii responsabili pentru schimbările climatice și criza financiară și economică;

| R. | întrucât numărul lucrătorilor săraci și al celor cu o situație vulnerabilă a locului de muncă este în creștere; |
| --- | --- |

R.

întrucât numărul lucrătorilor săraci și al celor cu o situație vulnerabilă a locului de muncă este în creștere;

| S. | întrucât lipsa păcii, securității, democrației și a stabilității politice împiedică deseori țările sărace să își atingă întregul potențial de dezvoltare; |
| --- | --- |

S.

întrucât lipsa păcii, securității, democrației și a stabilității politice împiedică deseori țările sărace să își atingă întregul potențial de dezvoltare;

| T. | întrucât corupția are un efect destructiv asupra productivității, generează instabilitate și descurajează investițiile străine; |
| --- | --- |

T.

întrucât corupția are un efect destructiv asupra productivității, generează instabilitate și descurajează investițiile străine;

| U. | întrucât fluxurile ilicite de capital care provin din țările în curs de dezvoltare sunt estimate la sume cuprinse între 641 de miliarde USD și 941 de miliarde USD și întrucât aceste ieșiri de capital subminează capacitatea țărilor în curs de dezvoltare de a-și produce propriile resurse și de a aloca mai multe resurse pentru reducerea sărăciei (16); |
| --- | --- |

U.

întrucât fluxurile ilicite de capital care provin din țările în curs de dezvoltare sunt estimate la sume cuprinse între 641 de miliarde USD și 941 de miliarde USD și întrucât aceste ieșiri de capital subminează capacitatea țărilor în curs de dezvoltare de a-și produce propriile resurse și de a aloca mai multe resurse pentru reducerea sărăciei (16);

| V. | întrucât, deși s-au înregistrat progrese majore în ceea ce privește unele ODM privind sănătatea, cele trei ODM privind sănătatea, în special obiectivul legat de mortalitatea maternă, au deviat cel mai mult de la cursul inițial; |
| --- | --- |

V.

întrucât, deși s-au înregistrat progrese majore în ceea ce privește unele ODM privind sănătatea, cele trei ODM privind sănătatea, în special obiectivul legat de mortalitatea maternă, au deviat cel mai mult de la cursul inițial;

| W. | întrucât 13 % din decesele materne din țările în curs de dezvoltare sunt cauzate de avorturile în condiții neadecvate și întrucât acest procent este mult mai mare în Africa (17); |
| --- | --- |

W.

întrucât 13 % din decesele materne din țările în curs de dezvoltare sunt cauzate de avorturile în condiții neadecvate și întrucât acest procent este mult mai mare în Africa (17);

| X. | întrucât finanțarea pentru planificarea familială per femeie a scăzut drastic în ultimul deceniu; |
| --- | --- |

X.

întrucât finanțarea pentru planificarea familială per femeie a scăzut drastic în ultimul deceniu;

| Y. | întrucât, chiar dacă se vor atinge toate ODM, vor continua să existe provocări legate de sărăcie și suferință în țările sărace; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, chiar dacă se vor atinge toate ODM, vor continua să existe provocări legate de sărăcie și suferință în țările sărace;

| Z. | întrucât neîndeplinirea angajamentelor noastre privind ODM va însemna ca milioane de persoane sărace să sufere în continuare și va eroda în mod grav încrederea între nord și sud, |
| --- | --- |

Z.

întrucât neîndeplinirea angajamentelor noastre privind ODM va însemna ca milioane de persoane sărace să sufere în continuare și va eroda în mod grav încrederea între nord și sud,

I.   Finanțarea

| 1. | se așteaptă ca Consiliul European din iunie 2010 să convină asupra unei poziții ambițioase și unitare a UE înaintea reuniunii ONU privind ODM din septembrie și să ducă la angajamente noi, axate pe rezultate, suplimentare, transparente și măsurabile; |
| --- | --- |

1.

se așteaptă ca Consiliul European din iunie 2010 să convină asupra unei poziții ambițioase și unitare a UE înaintea reuniunii ONU privind ODM din septembrie și să ducă la angajamente noi, axate pe rezultate, suplimentare, transparente și măsurabile;

| 2. | solicită statelor membre să își îndeplinească obligațiile la care au convenit ca parte la Consensul european privind dezvoltarea; |
| --- | --- |

2.

solicită statelor membre să își îndeplinească obligațiile la care au convenit ca parte la Consensul european privind dezvoltarea;

| 3. | subliniază că realizarea ODM trebuie să rămână un obiectiv central al Uniunii Europene; subliniază faptul că trebuie să se recunoască fără ambiguitate că țelul de a reduce sărăcia prin atingerea ODM reprezintă cadrul general al politicii
  de dezvoltare a
  UE, iar acest lucru trebuie să se reflecte clar în toate propunerile politice și legislative relevante, inclusiv în politica comercială; consideră că ODM nu ar trebui considerate o problemă de ordin tehnic, care poate fi soluționată doar prin alocarea mai multor bani sau oferirea mai multor oportunități comerciale, fără a identifica și aborda cauzele profunde ale sărăciei; |
| --- | --- |

3.

subliniază că realizarea ODM trebuie să rămână un obiectiv central al Uniunii Europene; subliniază faptul că trebuie să se recunoască fără ambiguitate că țelul de a reduce sărăcia prin atingerea ODM reprezintă cadrul general al politicii
  de dezvoltare a
  UE, iar acest lucru trebuie să se reflecte clar în toate propunerile politice și legislative relevante, inclusiv în politica comercială; consideră că ODM nu ar trebui considerate o problemă de ordin tehnic, care poate fi soluționată doar prin alocarea mai multor bani sau oferirea mai multor oportunități comerciale, fără a identifica și aborda cauzele profunde ale sărăciei;

| 4. | subliniază că cifrele publicate în recentul raport al ONU intitulat „Regândirea sărăciei” sunt alarmante și reprezintă un semnal clar că riscul nerealizării Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului este unul real; |
| --- | --- |

4.

subliniază că cifrele publicate în recentul raport al ONU intitulat „Regândirea sărăciei” sunt alarmante și reprezintă un semnal clar că riscul nerealizării Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului este unul real;

| 5. | invită toate statele membre să își îndeplinească promisiunile privind ajutorul (0,7 %) până cel târziu în 2015; |
| --- | --- |

5.

invită toate statele membre să își îndeplinească promisiunile privind ajutorul (0,7 %) până cel târziu în 2015;

| 6. | invită UE și statele membre să introducă măsuri consolidate de responsabilizare referitoare la angajamentul acestora de a pune la dispoziție 0,7 % din VNP sub formă de ajutoare până în 2015, care să includă, printre altele, crearea unui proces de examinare de către omologi în materie de AOD care să evalueze, în cadrul Consiliului Afaceri Externe, progresele realizate în atingerea obiectivului de 0,7 % până în 2015, concretizat într-un raport adresat Consiliului European și Parlamentului European; |
| --- | --- |

6.

invită UE și statele membre să introducă măsuri consolidate de responsabilizare referitoare la angajamentul acestora de a pune la dispoziție 0,7 % din VNP sub formă de ajutoare până în 2015, care să includă, printre altele, crearea unui proces de examinare de către omologi în materie de AOD care să evalueze, în cadrul Consiliului Afaceri Externe, progresele realizate în atingerea obiectivului de 0,7 % până în 2015, concretizat într-un raport adresat Consiliului European și Parlamentului European;

| 7. | invită toate statele membre să introducă măsuri pentru ajutorul pentru dezvoltare și să elaboreze calendare multianuale pentru atingerea țintelor ODM; solicită Comisiei să se asigure că asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) este pe deplin transparentă și solicită, în consecință, publicarea sumelor cheltuite pentru AOD de către statele membre; |
| --- | --- |

7.

invită toate statele membre să introducă măsuri pentru ajutorul pentru dezvoltare și să elaboreze calendare multianuale pentru atingerea țintelor ODM; solicită Comisiei să se asigure că asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) este pe deplin transparentă și solicită, în consecință, publicarea sumelor cheltuite pentru AOD de către statele membre;

| 8. | face apel la UE și OCDE să nu extindă definiția asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) sau să contabilizeze anularea datoriilor sau alte fluxuri financiare non-AOD ca finanțare a asistenței; |
| --- | --- |

8.

face apel la UE și OCDE să nu extindă definiția asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) sau să contabilizeze anularea datoriilor sau alte fluxuri financiare non-AOD ca finanțare a asistenței;

| 9. | face apel la toate statele membre să lupte ferm împotriva paradisurilor fiscale, evaziunii fiscale și fluxurilor financiare ilicite, în cadrul G20 și al ONU, precum și să promoveze o mai mare transparență, inclusiv divulgarea sistematică a profiturilor realizate și a impozitelor plătite și un sistem de raportare specifică pentru fiecare țară în parte care să permită țărilor în curs de dezvoltare să își păstreze resursele proprii pentru propria dezvoltare; |
| --- | --- |

9.

face apel la toate statele membre să lupte ferm împotriva paradisurilor fiscale, evaziunii fiscale și fluxurilor financiare ilicite, în cadrul G20 și al ONU, precum și să promoveze o mai mare transparență, inclusiv divulgarea sistematică a profiturilor realizate și a impozitelor plătite și un sistem de raportare specifică pentru fiecare țară în parte care să permită țărilor în curs de dezvoltare să își păstreze resursele proprii pentru propria dezvoltare;

| 10. | invită BEI să își revizuiască politica privind centrele financiare offshore pe baza unor criterii mai stricte decât cele din lista Organizației pentru Cooperare Economică și Dezvoltare (OCDE) privind definirea jurisdicțiilor interzise și monitorizate, precum și să asigure implementarea sa și să prezinte rapoarte anuale privind progresele înregistrate; |
| --- | --- |

10.

invită BEI să își revizuiască politica privind centrele financiare offshore pe baza unor criterii mai stricte decât cele din lista Organizației pentru Cooperare Economică și Dezvoltare (OCDE) privind definirea jurisdicțiilor interzise și monitorizate, precum și să asigure implementarea sa și să prezinte rapoarte anuale privind progresele înregistrate;

| 11. | invită toate statele membre și comunitatea internațională să ia măsuri pentru a reduce costurile transferurilor de fonduri din exterior; |
| --- | --- |

11.

invită toate statele membre și comunitatea internațională să ia măsuri pentru a reduce costurile transferurilor de fonduri din exterior;

| 12. | invită toate statele membre să sprijine inițiativele ONU și să ia măsuri pentru a crește responsabilitatea creditorilor și debitorilor în contextul tranzacțiilor datoriilor publice; |
| --- | --- |

12.

invită toate statele membre să sprijine inițiativele ONU și să ia măsuri pentru a crește responsabilitatea creditorilor și debitorilor în contextul tranzacțiilor datoriilor publice;

| 13. | invită toate statele membre și comunitatea internațională să își reînnoiască eforturile pentru a ușura povara datoriei LDC care au obținut rezultate bune în ceea ce privește asumarea răspunderii, transparența și buna guvernare; |
| --- | --- |

13.

invită toate statele membre și comunitatea internațională să își reînnoiască eforturile pentru a ușura povara datoriei LDC care au obținut rezultate bune în ceea ce privește asumarea răspunderii, transparența și buna guvernare;

| 14. | face apel la UE să ofere o finanțare semnificativă pentru a sprijini țările sărace în lupta împotriva schimbărilor climatice și a crizei economice; insistă ca aceste fonduri să vină într-adevăr în completarea angajamentelor existente privind ajutorul; |
| --- | --- |

14.

face apel la UE să ofere o finanțare semnificativă pentru a sprijini țările sărace în lupta împotriva schimbărilor climatice și a crizei economice; insistă ca aceste fonduri să vină într-adevăr în completarea angajamentelor existente privind ajutorul;

| 15. | invită toate statele membre să se angajeze să aloce mult mai multe resurse în favoarea cooperării pentru dezvoltare și a ajutorului de urgență în cadrul viitoarei perspective financiare, precum și în cadrul Fondului european de dezvoltare; |
| --- | --- |

15.

invită toate statele membre să se angajeze să aloce mult mai multe resurse în favoarea cooperării pentru dezvoltare și a ajutorului de urgență în cadrul viitoarei perspective financiare, precum și în cadrul Fondului european de dezvoltare;

| 16. | invită Comisia Europeană să utilizeze instrumentele existente de cooperare cu țările în curs de dezvoltare, inclusiv planurile de acțiune PEV, parteneriatul estic, SGP și SGP+ pentru definirea și aplicarea unor măsuri concrete care să faciliteze îndeplinirea ODM; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia Europeană să utilizeze instrumentele existente de cooperare cu țările în curs de dezvoltare, inclusiv planurile de acțiune PEV, parteneriatul estic, SGP și SGP+ pentru definirea și aplicarea unor măsuri concrete care să faciliteze îndeplinirea ODM;

| 17. | face apel la toate statele membre să crească în mod semnificativ volumul ajutorului oferit sub formă de sprijin bugetar, în special prin intermediul contractelor ODM, insistând, în același timp, să se respecte democrația, drepturile omului, guvernanța și alte criterii esențiale, precum și să existe o mai bună monitorizare și un audit mai eficace; |
| --- | --- |

17.

face apel la toate statele membre să crească în mod semnificativ volumul ajutorului oferit sub formă de sprijin bugetar, în special prin intermediul contractelor ODM, insistând, în același timp, să se respecte democrația, drepturile omului, guvernanța și alte criterii esențiale, precum și să existe o mai bună monitorizare și un audit mai eficace;

| 18. | invită toate statele membre să se asigure că UE face apel în continuare la întreaga gamă de instrumente financiare existente la nivel mondial și național, în plus față de sprijinul bugetar, inclusiv Fondul mondial pentru combaterea HIV/SIDA, a tuberculozei și a malariei, precum și la alte organizații și mecanisme relevante, în special organizații ale societății civile și comunități; |
| --- | --- |

18.

invită toate statele membre să se asigure că UE face apel în continuare la întreaga gamă de instrumente financiare existente la nivel mondial și național, în plus față de sprijinul bugetar, inclusiv Fondul mondial pentru combaterea HIV/SIDA, a tuberculozei și a malariei, precum și la alte organizații și mecanisme relevante, în special organizații ale societății civile și comunități;

| 19. | invită toate statele membre să continue să îmbunătățească coordonarea donatorilor prin deblocarea tuturor ajutoarelor, în conformitate cu declarațiile de la Paris și de la Accra, reducând astfel fragmentarea bugetelor destinate ajutorului, ceea ce este imperativ pentru obținerea coerenței și a alocării ajutorului, recunoscând, în același timp, faptul că mai multe state membre pot să ofere expertiză în diferite zone geografice și sectoare de dezvoltare; |
| --- | --- |

19.

invită toate statele membre să continue să îmbunătățească coordonarea donatorilor prin deblocarea tuturor ajutoarelor, în conformitate cu declarațiile de la Paris și de la Accra, reducând astfel fragmentarea bugetelor destinate ajutorului, ceea ce este imperativ pentru obținerea coerenței și a alocării ajutorului, recunoscând, în același timp, faptul că mai multe state membre pot să ofere expertiză în diferite zone geografice și sectoare de dezvoltare;

II.   Coerența politicii pentru dezvoltare

| 20. | solicită Comisiei Europene și statelor membre să se asigure că responsabilitatea principală pentru planificarea fondurilor destinate dezvoltării și stabilirea priorităților rămâne sub mandatul Comisarului pentru dezvoltare în noua formulă instituțională a UE; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei Europene și statelor membre să se asigure că responsabilitatea principală pentru planificarea fondurilor destinate dezvoltării și stabilirea priorităților rămâne sub mandatul Comisarului pentru dezvoltare în noua formulă instituțională a UE;

| 21. | invită UE să ia măsuri concrete împotriva sărăciei prin adoptarea unei politici coerente care include domeniul comerțului și cel al cooperării pentru dezvoltare, precum și politicile sale comune în domeniul agricol și al pescuitului, pentru a evita consecințele negative directe sau indirecte asupra economiilor țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

21.

invită UE să ia măsuri concrete împotriva sărăciei prin adoptarea unei politici coerente care include domeniul comerțului și cel al cooperării pentru dezvoltare, precum și politicile sale comune în domeniul agricol și al pescuitului, pentru a evita consecințele negative directe sau indirecte asupra economiilor țărilor în curs de dezvoltare;

| 22. | invită UE să susțină principiul securității alimentare în țările în curs de dezvoltare și să îndemne toți actorii în cadrul negocierilor OMC actuale să respecte acest principiu; |
| --- | --- |

22.

invită UE să susțină principiul securității alimentare în țările în curs de dezvoltare și să îndemne toți actorii în cadrul negocierilor OMC actuale să respecte acest principiu;

| 23. | consideră că realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului necesită măsuri care să înlesnească accesul la terenuri, la apă și la resursele biodiversității, precum și măsuri de promovare a unei politici de sprijinire la nivel local a exploatațiilor agricole durabile de mici dimensiuni; |
| --- | --- |

23.

consideră că realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului necesită măsuri care să înlesnească accesul la terenuri, la apă și la resursele biodiversității, precum și măsuri de promovare a unei politici de sprijinire la nivel local a exploatațiilor agricole durabile de mici dimensiuni;

| 24. | face apel la UE să își adapteze acordurile privind pescuitul pentru a ține seama de angajamentele pentru dezvoltare, astfel încât aceste acorduri să aibă pe deplin în vedere impactul economic și social asupra comunităților locale, în special prin intermediul sprijinului sectorial pe termen lung acordat de UE și printr-un mecanism prin care armatorii să suporte o parte echitabilă din costurile de acces ale flotei comunitare; |
| --- | --- |

24.

face apel la UE să își adapteze acordurile privind pescuitul pentru a ține seama de angajamentele pentru dezvoltare, astfel încât aceste acorduri să aibă pe deplin în vedere impactul economic și social asupra comunităților locale, în special prin intermediul sprijinului sectorial pe termen lung acordat de UE și printr-un mecanism prin care armatorii să suporte o parte echitabilă din costurile de acces ale flotei comunitare;

| 25. | face apel la UE să nu facă presiuni asupra țărilor sărace prin politica sa comercială pentru a deschide noi sectoare vulnerabile ale pieței, atât timp cât nivelul de dezvoltare al acestor țări nu le permite să concureze în condiții echitabile pe piața mondială, crescând, în același timp, concentrarea politicii UE de ajutor pentru comerț asupra reducerii sărăciei; |
| --- | --- |

25.

face apel la UE să nu facă presiuni asupra țărilor sărace prin politica sa comercială pentru a deschide noi sectoare vulnerabile ale pieței, atât timp cât nivelul de dezvoltare al acestor țări nu le permite să concureze în condiții echitabile pe piața mondială, crescând, în același timp, concentrarea politicii UE de ajutor pentru comerț asupra reducerii sărăciei;

| 26. | solicită UE să depună eforturi pentru a se ajunge la o încheiere oportună și axată pe dezvoltare a negocierilor din cadrul Rundei Doha a OMC; |
| --- | --- |

26.

solicită UE să depună eforturi pentru a se ajunge la o încheiere oportună și axată pe dezvoltare a negocierilor din cadrul Rundei Doha a OMC;

| 27. | solicită ca evaluarea riscurilor legate de schimbările climatice să fie inclusă în mod sistematic în toate aspectele care vizează politica de programare și de decizie, inclusiv comerțul, agricultura și securitatea alimentară; solicită ca rezultatul acestei evaluări să fie folosit pentru a formula orientări clare pentru politica de cooperare pentru dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

27.

solicită ca evaluarea riscurilor legate de schimbările climatice să fie inclusă în mod sistematic în toate aspectele care vizează politica de programare și de decizie, inclusiv comerțul, agricultura și securitatea alimentară; solicită ca rezultatul acestei evaluări să fie folosit pentru a formula orientări clare pentru politica de cooperare pentru dezvoltare durabilă;

| 28. | subliniază că este necesar un răspuns global și eficient la problema schimbărilor climatice, care reprezintă o amenințare la adresa ODM în cazul nesoluționării acesteia, prin care țările industrializate să își asume responsabilitatea și să preia inițiativa pentru combaterea gazelor cu efect de seră; |
| --- | --- |

28.

subliniază că este necesar un răspuns global și eficient la problema schimbărilor climatice, care reprezintă o amenințare la adresa ODM în cazul nesoluționării acesteia, prin care țările industrializate să își asume responsabilitatea și să preia inițiativa pentru combaterea gazelor cu efect de seră;

| 29. | invită UE și statele membre, care sunt parte la Protocolul privind evaluarea strategică de mediu la Convenția de la Espoo, să respecte pe deplin dispozițiile protocolului atunci când oferă asistență pentru dezvoltarea de programe și proiecte publice în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

29.

invită UE și statele membre, care sunt parte la Protocolul privind evaluarea strategică de mediu la Convenția de la Espoo, să respecte pe deplin dispozițiile protocolului atunci când oferă asistență pentru dezvoltarea de programe și proiecte publice în țările în curs de dezvoltare;

| 30. | este convins că forța motrice pentru creșterea economică poate fi comerțul, chiar dacă comerțul nu poate soluționa fără asistență problemele de dezvoltare; consideră că progresul lent al negocierilor privind Runda de la Doha împiedică contribuția sistemului de comerț internațional la ODM; subliniază că o încheiere pozitivă a Rundei de la Doha ar putea contribui la furnizarea unui pachet de stimulente economice la nivel global; ia act de studiile realizate de UNCTAD și de alte instituții care indică faptul că liberalizarea extensivă a comerțului în țările cel mai puțin dezvoltate (LDC) a avut arareori efecte de reducere durabilă și semnificativă a sărăciei și a contribuit la un declin al raportului de schimb comercial în cazul țărilor în curs de dezvoltare, în special al țărilor africane; |
| --- | --- |

30.

este convins că forța motrice pentru creșterea economică poate fi comerțul, chiar dacă comerțul nu poate soluționa fără asistență problemele de dezvoltare; consideră că progresul lent al negocierilor privind Runda de la Doha împiedică contribuția sistemului de comerț internațional la ODM; subliniază că o încheiere pozitivă a Rundei de la Doha ar putea contribui la furnizarea unui pachet de stimulente economice la nivel global; ia act de studiile realizate de UNCTAD și de alte instituții care indică faptul că liberalizarea extensivă a comerțului în țările cel mai puțin dezvoltate (LDC) a avut arareori efecte de reducere durabilă și semnificativă a sărăciei și a contribuit la un declin al raportului de schimb comercial în cazul țărilor în curs de dezvoltare, în special al țărilor africane;

| 31. | subliniază importanța eforturilor de facilitare a integrării țărilor în curs de dezvoltare în economia mondială; reiterează că deschiderea comercială și sprijinul acordat capacității de ofertare sunt elemente importante pentru orice strategie coerentă de dezvoltare și că inițiativele de asistență tehnică în domeniul comercial reprezintă un instrument suplimentar de eradicare a sărăciei și a subdezvoltării; |
| --- | --- |

31.

subliniază importanța eforturilor de facilitare a integrării țărilor în curs de dezvoltare în economia mondială; reiterează că deschiderea comercială și sprijinul acordat capacității de ofertare sunt elemente importante pentru orice strategie coerentă de dezvoltare și că inițiativele de asistență tehnică în domeniul comercial reprezintă un instrument suplimentar de eradicare a sărăciei și a subdezvoltării;

| 32. | reamintește că ameliorarea capacității comerciale a țărilor în curs de dezvoltare și a celor slab dezvoltate le-ar putea ajuta în a-și dezvolta capacitățile legate de comerț și infrastructura necesară pentru a pune în aplicare și a beneficia de acordurile OMC, de a-și extinde comerțul, de a profita de avantajele actualelor și noilor posibilități comerciale, de a pune în aplicare noi acorduri și de a se adapta la un mediu comercial extern în schimbare; |
| --- | --- |

32.

reamintește că ameliorarea capacității comerciale a țărilor în curs de dezvoltare și a celor slab dezvoltate le-ar putea ajuta în a-și dezvolta capacitățile legate de comerț și infrastructura necesară pentru a pune în aplicare și a beneficia de acordurile OMC, de a-și extinde comerțul, de a profita de avantajele actualelor și noilor posibilități comerciale, de a pune în aplicare noi acorduri și de a se adapta la un mediu comercial extern în schimbare;

| 33. | salută inițiativele în curs în domeniul comerțului cu țările în curs de dezvoltare la nivelul UE și al OMC, îndeosebi inițiativa „Totul în afară de arme” (EBA), SGP și SGP+, precum și principiul asimetriei și perioadele tranzitorii negociate în toate acordurile europene de parteneriat în vigoare și solicită Comisiei să consolideze această strategie politică; subliniază că SGP oferă mai multă stabilitate, predictibilitate și oportunități comerciale pentru utilizatori; observă că se acordă preferințe suplimentare (prin intermediul regimului SGP) acelor țări care au ratificat și implementat efectiv convenții internaționale importante cu privire la dezvoltare durabilă, drepturi sociale și bună guvernanță; |
| --- | --- |

33.

salută inițiativele în curs în domeniul comerțului cu țările în curs de dezvoltare la nivelul UE și al OMC, îndeosebi inițiativa „Totul în afară de arme” (EBA), SGP și SGP+, precum și principiul asimetriei și perioadele tranzitorii negociate în toate acordurile europene de parteneriat în vigoare și solicită Comisiei să consolideze această strategie politică; subliniază că SGP oferă mai multă stabilitate, predictibilitate și oportunități comerciale pentru utilizatori; observă că se acordă preferințe suplimentare (prin intermediul regimului SGP) acelor țări care au ratificat și implementat efectiv convenții internaționale importante cu privire la dezvoltare durabilă, drepturi sociale și bună guvernanță;

| 34. | invită Comisia să consolideze aspectele legate de dezvoltare în negocierile în curs la nivel de OMC și în cele privind acordurile bilaterale de liber-schimb; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să consolideze aspectele legate de dezvoltare în negocierile în curs la nivel de OMC și în cele privind acordurile bilaterale de liber-schimb;

| 35. | reamintește că strategia privind ajutorul pentru comerț este menită să sprijine țările sărace și vulnerabile să își dezvolte infrastructura economică de bază și instrumentele de care au nevoie pentru a transforma comerțul în motor de creștere economică și de dezvoltare; salută declarațiile Comisiei conform cărora UE a atins deja obiectivul alocării a 2 miliarde EUR în favoarea asistenței în domeniul comerțului (TRA ) până în 2010, dat fiind că sprijinul total pentru TRA din partea UE și a statelor sale membre s-a ridicat la 2,15 miliarde EUR în 2008 (1,14 miliarde EUR furnizate de statele membre și 1,01 miliarde EUR de UE) și ia act de faptul că s-au obținut rezultate importante în ceea ce privește programul extins privind ajutorul pentru comerț - incluzând transporturile și energia, sectoarele productive și ajustările aferente comerțului; invită totuși Comisia să prezinte informații detaliate (inclusiv cifre) cu privire la liniile bugetare utilizate pentru finanțarea asistenței legate de comerț și a ajutorului pentru comerț; |
| --- | --- |

35.

reamintește că strategia privind ajutorul pentru comerț este menită să sprijine țările sărace și vulnerabile să își dezvolte infrastructura economică de bază și instrumentele de care au nevoie pentru a transforma comerțul în motor de creștere economică și de dezvoltare; salută declarațiile Comisiei conform cărora UE a atins deja obiectivul alocării a 2 miliarde EUR în favoarea asistenței în domeniul comerțului (TRA ) până în 2010, dat fiind că sprijinul total pentru TRA din partea UE și a statelor sale membre s-a ridicat la 2,15 miliarde EUR în 2008 (1,14 miliarde EUR furnizate de statele membre și 1,01 miliarde EUR de UE) și ia act de faptul că s-au obținut rezultate importante în ceea ce privește programul extins privind ajutorul pentru comerț - incluzând transporturile și energia, sectoarele productive și ajustările aferente comerțului; invită totuși Comisia să prezinte informații detaliate (inclusiv cifre) cu privire la liniile bugetare utilizate pentru finanțarea asistenței legate de comerț și a ajutorului pentru comerț;

| 36. | îndeamnă Comisia și statele membre să acorde mai multă atenție și să sprijine țările cel mai puțin dezvoltate pentru a crește nivelul total de finanțare a ajutorului pentru comerț, care nu a crescut semnificativ în ultima vreme; consideră că, întrucât integrarea regională devine din ce în ce mai importantă în cadrul programului UE privind ajutorul pentru comerț, ar trebui accelerate eforturile de completare a pachetelor regionale de ajutor pentru comerț destinate țărilor ACP; consideră că eficiența ajutorului poate fi încă ameliorată prin analize comune mai bune, prin strategii comune de reacție și prin adoptarea în comun de măsuri privind ajutorul pentru comerț; |
| --- | --- |

36.

îndeamnă Comisia și statele membre să acorde mai multă atenție și să sprijine țările cel mai puțin dezvoltate pentru a crește nivelul total de finanțare a ajutorului pentru comerț, care nu a crescut semnificativ în ultima vreme; consideră că, întrucât integrarea regională devine din ce în ce mai importantă în cadrul programului UE privind ajutorul pentru comerț, ar trebui accelerate eforturile de completare a pachetelor regionale de ajutor pentru comerț destinate țărilor ACP; consideră că eficiența ajutorului poate fi încă ameliorată prin analize comune mai bune, prin strategii comune de reacție și prin adoptarea în comun de măsuri privind ajutorul pentru comerț;

| 37. | consideră că dimensiunea sud-sud devine o componentă a comerțului internațional care cunoaște o dezvoltare rapidă și care ar putea deveni esențială pentru a asigura dezvoltarea celor mai sărace țări, motiv pentru care trebuie încurajată și susținută; |
| --- | --- |

37.

consideră că dimensiunea sud-sud devine o componentă a comerțului internațional care cunoaște o dezvoltare rapidă și care ar putea deveni esențială pentru a asigura dezvoltarea celor mai sărace țări, motiv pentru care trebuie încurajată și susținută;

III.   Ținte ODM prioritare

| 38. | invită UE să păstreze o abordare integrată și cuprinzătoare a ODM, recunoscând că toate obiectivele și țintele individuale sunt interdependente și stabilind cerințe minime pentru eradicarea sărăciei; |
| --- | --- |

38.

invită UE să păstreze o abordare integrată și cuprinzătoare a ODM, recunoscând că toate obiectivele și țintele individuale sunt interdependente și stabilind cerințe minime pentru eradicarea sărăciei;

Sănătate și educație

| 39. | invită toate statele membre și Comisia să aloce cel puțin 20 % din finanțarea destinată dezvoltării pentru asistența sanitară de bază și educație, să crească contribuțiile la Fondul mondial de luptă împotriva SIDA, tuberculozei și malariei și să mărească finanțarea pentru alte programe destinate consolidării sistemelor de sănătate, precum și să acorde prioritate sănătății materne și eforturilor pentru combaterea mortalității infantile; |
| --- | --- |

39.

invită toate statele membre și Comisia să aloce cel puțin 20 % din finanțarea destinată dezvoltării pentru asistența sanitară de bază și educație, să crească contribuțiile la Fondul mondial de luptă împotriva SIDA, tuberculozei și malariei și să mărească finanțarea pentru alte programe destinate consolidării sistemelor de sănătate, precum și să acorde prioritate sănătății materne și eforturilor pentru combaterea mortalității infantile;

| 40. | face apel la țările în curs de dezvoltare să aloce cel puțin 15 % din bugetele naționale pentru sănătate și să-și consolideze sistemele de sănătate; |
| --- | --- |

40.

face apel la țările în curs de dezvoltare să aloce cel puțin 15 % din bugetele naționale pentru sănătate și să-și consolideze sistemele de sănătate;

| 41. | face apel la UE și la țările în curs de dezvoltare să promoveze accesul gratuit la serviciile de sănătate și educație; |
| --- | --- |

41.

face apel la UE și la țările în curs de dezvoltare să promoveze accesul gratuit la serviciile de sănătate și educație;

| 42. | solicită statelor membre și Comisiei să pună capăt reducerii îngrijorătoare a finanțării în domeniul sănătății și drepturilor sexuale și reproductive în țările în curs de dezvoltare și să sprijine politicile privind planificarea familială voluntară, avortul în condiții de siguranță, tratamentul infecțiilor cu transmitere sexuală și aprovizionarea cu produse destinate sănătății reproductive, precum medicamente vitale și contraceptive, inclusiv prezervative; |
| --- | --- |

42.

solicită statelor membre și Comisiei să pună capăt reducerii îngrijorătoare a finanțării în domeniul sănătății și drepturilor sexuale și reproductive în țările în curs de dezvoltare și să sprijine politicile privind planificarea familială voluntară, avortul în condiții de siguranță, tratamentul infecțiilor cu transmitere sexuală și aprovizionarea cu produse destinate sănătății reproductive, precum medicamente vitale și contraceptive, inclusiv prezervative;

| 43. | solicită Comisiei, statelor membre și țărilor în curs de dezvoltare să abordeze ODM 5 (privind îmbunătățirea sănătății materne), ODM 4 (privind mortalitatea infantilă) și ODM 6 (privind HIV/SIDA, malaria și tuberculoza) într-un mod coerent și dintr-o perspectivă globală, împreună cu ODM 3 (privind egalitatea de gen și autonomizarea femeilor); |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei, statelor membre și țărilor în curs de dezvoltare să abordeze ODM 5 (privind îmbunătățirea sănătății materne), ODM 4 (privind mortalitatea infantilă) și ODM 6 (privind HIV/SIDA, malaria și tuberculoza) într-un mod coerent și dintr-o perspectivă globală, împreună cu ODM 3 (privind egalitatea de gen și autonomizarea femeilor);

| 44. | solicită ca documentele strategice naționale și regionale să sublinieze nevoia unei legislații pentru combaterea violenței și discriminării împotriva femeilor, să încurajeze participarea femeilor în procesul decizional și să evidențieze nevoia unor politici care să ia în considerare dimensiunea de gen; |
| --- | --- |

44.

solicită ca documentele strategice naționale și regionale să sublinieze nevoia unei legislații pentru combaterea violenței și discriminării împotriva femeilor, să încurajeze participarea femeilor în procesul decizional și să evidențieze nevoia unor politici care să ia în considerare dimensiunea de gen;

| 45. | reafirmă că UE ar trebui să sprijine țările în curs de dezvoltare care utilizează așa-zisele flexibilități înscrise în Acordul TRIPS, în scopul de a putea furniza medicamente la prețuri accesibile în cadrul programelor lor interne de sănătate publică; subliniază că acele acorduri care garantează accesul la medicamente generice nu trebuie să fie subminate de acorduri de liber-schimb; |
| --- | --- |

45.

reafirmă că UE ar trebui să sprijine țările în curs de dezvoltare care utilizează așa-zisele flexibilități înscrise în Acordul TRIPS, în scopul de a putea furniza medicamente la prețuri accesibile în cadrul programelor lor interne de sănătate publică; subliniază că acele acorduri care garantează accesul la medicamente generice nu trebuie să fie subminate de acorduri de liber-schimb;

Grupuri vulnerabile

| 46. | invită UE să canalizeze cel puțin jumătate din ajutorul acordat țărilor celor mai puțin dezvoltate și să identifice grupurile cu situația cea mai dificilă din aceste țări, în special în ceea ce privește situația femeilor, a copiilor și a persoanelor cu handicap, precum și să integreze într-un mod mai eficient interesele grupurilor vulnerabile în strategiile sale privind dezvoltarea; |
| --- | --- |

46.

invită UE să canalizeze cel puțin jumătate din ajutorul acordat țărilor celor mai puțin dezvoltate și să identifice grupurile cu situația cea mai dificilă din aceste țări, în special în ceea ce privește situația femeilor, a copiilor și a persoanelor cu handicap, precum și să integreze într-un mod mai eficient interesele grupurilor vulnerabile în strategiile sale privind dezvoltarea;

| 47. | sprijină, în acest context, propunerea Comisiei de a realoca fonduri țărilor care înregistrează cele mai mari întârzieri în cadrul revizuirii intermediare din 2010 a programelor ACP; |
| --- | --- |

47.

sprijină, în acest context, propunerea Comisiei de a realoca fonduri țărilor care înregistrează cele mai mari întârzieri în cadrul revizuirii intermediare din 2010 a programelor ACP;

| 48. | invită UE și țările în curs de dezvoltare să acorde o atenție deosebită drepturilor minorităților și insistă ca UE să integreze drepturi ale omului și clauze de nediscriminare care nu sunt negociabile în acordurile sale internaționale în ceea ce privește, printre altele, discriminarea bazată pe gen, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă, orientare sexuală și discriminarea persoanelor cu HIV/SIDA; |
| --- | --- |

48.

invită UE și țările în curs de dezvoltare să acorde o atenție deosebită drepturilor minorităților și insistă ca UE să integreze drepturi ale omului și clauze de nediscriminare care nu sunt negociabile în acordurile sale internaționale în ceea ce privește, printre altele, discriminarea bazată pe gen, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă, orientare sexuală și discriminarea persoanelor cu HIV/SIDA;

Eliminarea foametei

| 49. | invită UE și partenerii guvernamentali să crească investițiile în agricultură și în securitatea alimentară până la un nivel care să garanteze eliminarea foametei în cazul tuturor, având în vedere în special nevoile urgente, exploatațiile agricole la scară redusă și programele de protecție socială; |
| --- | --- |

49.

invită UE și partenerii guvernamentali să crească investițiile în agricultură și în securitatea alimentară până la un nivel care să garanteze eliminarea foametei în cazul tuturor, având în vedere în special nevoile urgente, exploatațiile agricole la scară redusă și programele de protecție socială;

| 50. | solicită Comisiei să promoveze proprietatea funciară ca instrument de reducere a sărăciei și de garantare a securității alimentare prin consolidarea drepturilor de proprietate și facilitarea accesului la credit pentru agricultori, întreprinderile mici și comunitățile locale; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei să promoveze proprietatea funciară ca instrument de reducere a sărăciei și de garantare a securității alimentare prin consolidarea drepturilor de proprietate și facilitarea accesului la credit pentru agricultori, întreprinderile mici și comunitățile locale;

O muncă decentă

| 51. | își exprimă profunda preocupare în legătură cu actualele achiziții de terenuri arabile (îndeosebi în Africa) de către investitori străini care beneficiază de sprijin guvernamental, achiziții ce pot submina securitatea alimentară locală și pot avea consecințe serioase și ample în țările în curs de dezvoltare; îndeamnă ONU și UE să abordeze consecințele negative ale achizițiilor de terenuri agricole (inclusiv exproprierea micilor fermieri și utilizarea nesustenabilă a terenurilor și a resurselor de apă) prin recunoașterea dreptului populației de a deține controlul asupra terenurilor agricole și asupra altor resurse naturale vitale; |
| --- | --- |

51.

își exprimă profunda preocupare în legătură cu actualele achiziții de terenuri arabile (îndeosebi în Africa) de către investitori străini care beneficiază de sprijin guvernamental, achiziții ce pot submina securitatea alimentară locală și pot avea consecințe serioase și ample în țările în curs de dezvoltare; îndeamnă ONU și UE să abordeze consecințele negative ale achizițiilor de terenuri agricole (inclusiv exproprierea micilor fermieri și utilizarea nesustenabilă a terenurilor și a resurselor de apă) prin recunoașterea dreptului populației de a deține controlul asupra terenurilor agricole și asupra altor resurse naturale vitale;

| 52. | invită statele membre și Comisia să își intensifice eforturile pentru combaterea muncii copiilor prin sprijinirea unor programe specifice și prin orientări pentru politicile de dezvoltare și comerțul internațional; |
| --- | --- |

52.

invită statele membre și Comisia să își intensifice eforturile pentru combaterea muncii copiilor prin sprijinirea unor programe specifice și prin orientări pentru politicile de dezvoltare și comerțul internațional;

| 53. | solicită UE și guvernelor țărilor în curs de dezvoltare să sprijine ferm Pactul mondial pentru muncă al OIM și să aplice în mod eficient toate aspectele incluse pe Agenda privind o muncă decentă; |
| --- | --- |

53.

solicită UE și guvernelor țărilor în curs de dezvoltare să sprijine ferm Pactul mondial pentru muncă al OIM și să aplice în mod eficient toate aspectele incluse pe Agenda privind o muncă decentă;

| 54. | solicită Comisiei să monitorizeze protecția socială a lucrătorilor, dialogul social și normele de bază din domeniul muncii în țările în curs de dezvoltare și, după caz, să ofere stimulente și să aplice sancțiuni prin acordurile comerciale și prin intermediul tuturor celorlalte instrumente disponibile; |
| --- | --- |

54.

solicită Comisiei să monitorizeze protecția socială a lucrătorilor, dialogul social și normele de bază din domeniul muncii în țările în curs de dezvoltare și, după caz, să ofere stimulente și să aplice sancțiuni prin acordurile comerciale și prin intermediul tuturor celorlalte instrumente disponibile;

IV.   Guvernanța

| 55. | face apel la Banca Mondială și la FMI să aloce o proporție mai echitabilă de drepturi de vot țărilor slab reprezentate, garantând faptul că creditorii și debitorii beneficiază de un număr egal de voturi pe termen scurt, iar creditarea nu subminează principiile proprietății, astfel cum au fost s-a convenit la Paris și Accra; |
| --- | --- |

55.

face apel la Banca Mondială și la FMI să aloce o proporție mai echitabilă de drepturi de vot țărilor slab reprezentate, garantând faptul că creditorii și debitorii beneficiază de un număr egal de voturi pe termen scurt, iar creditarea nu subminează principiile proprietății, astfel cum au fost s-a convenit la Paris și Accra;

| 56. | invită FMI să sporească accesul țărilor cu venituri mici la facilitățile sale preferențiale și să crească alocările de drepturi speciale de tragere în favoarea țărilor cu venituri mici în funcție de nevoile acestora; |
| --- | --- |

56.

invită FMI să sporească accesul țărilor cu venituri mici la facilitățile sale preferențiale și să crească alocările de drepturi speciale de tragere în favoarea țărilor cu venituri mici în funcție de nevoile acestora;

| 57. | intenționează, în cadrul procesului de codecizie privind viitoarea revizuire a mandatului extern al Băncii Europene de Investiții, să se asigure că aceasta își îndeplinește obligațiile privind dezvoltarea și își orientează mai mult resursele spre nevoile țărilor în curs de dezvoltare, inclusiv prin instrumente de creditare pentru țările sărace eficiente pentru ambele părți; |
| --- | --- |

57.

intenționează, în cadrul procesului de codecizie privind viitoarea revizuire a mandatului extern al Băncii Europene de Investiții, să se asigure că aceasta își îndeplinește obligațiile privind dezvoltarea și își orientează mai mult resursele spre nevoile țărilor în curs de dezvoltare, inclusiv prin instrumente de creditare pentru țările sărace eficiente pentru ambele părți;

| 58. | invită toate statele membre și comunitatea internațională să se asigure că ONU rămâne un forum adecvat pentru abordarea chestiunilor legate de guvernanța globală și de sărăcie; |
| --- | --- |

58.

invită toate statele membre și comunitatea internațională să se asigure că ONU rămâne un forum adecvat pentru abordarea chestiunilor legate de guvernanța globală și de sărăcie;

| 59. | invită UE și autoritățile UA să investească o voință politică reînnoită în cadrul parteneriatului strategic Africa-UE și să aloce resursele specifice care să permită acestuia să-și atingă potențialul deplin; |
| --- | --- |

59.

invită UE și autoritățile UA să investească o voință politică reînnoită în cadrul parteneriatului strategic Africa-UE și să aloce resursele specifice care să permită acestuia să-și atingă potențialul deplin;

| 60. | invită UE și comunitatea internațională să promoveze și să sprijine democrația, pacea, statul de drept și o administrație lipsită de corupție în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

60.

invită UE și comunitatea internațională să promoveze și să sprijine democrația, pacea, statul de drept și o administrație lipsită de corupție în țările în curs de dezvoltare;

| 61. | solicită UE și comunității internaționale să depună eforturi excepționale în vederea sprijinirii administrației statului în țările în curs de dezvoltare cu scopul specific de combatere a corupției și de creare a unui mediu administrativ transparent, imparțial și echitabil, recunoscând, în același timp, rolul esențial pe care îl joacă actorii nestatali și societatea civilă; |
| --- | --- |

61.

solicită UE și comunității internaționale să depună eforturi excepționale în vederea sprijinirii administrației statului în țările în curs de dezvoltare cu scopul specific de combatere a corupției și de creare a unui mediu administrativ transparent, imparțial și echitabil, recunoscând, în același timp, rolul esențial pe care îl joacă actorii nestatali și societatea civilă;

| 62. | invită toate țările în curs de dezvoltare să semneze cât mai rapid Convenția ONU privind lupta împotriva corupției, să ia măsuri concrete pentru a pune în aplicare în mod eficient prevederile acesteia și să creeze mecanisme de monitorizare a progreselor înregistrate; |
| --- | --- |

62.

invită toate țările în curs de dezvoltare să semneze cât mai rapid Convenția ONU privind lupta împotriva corupției, să ia măsuri concrete pentru a pune în aplicare în mod eficient prevederile acesteia și să creeze mecanisme de monitorizare a progreselor înregistrate;

| 63. | recunoaște că este necesar ca țările în curs de dezvoltare să își îmbunătățească standardele internaționale de contabilitate pentru a preveni evitarea plății impozitelor și practicile de evaziune fiscală, realizând astfel o mai bună guvernanță fiscală la nivel global; |
| --- | --- |

63.

recunoaște că este necesar ca țările în curs de dezvoltare să își îmbunătățească standardele internaționale de contabilitate pentru a preveni evitarea plății impozitelor și practicile de evaziune fiscală, realizând astfel o mai bună guvernanță fiscală la nivel global;

| 64. | solicită țărilor în curs de dezvoltare să implice parlamentele, autoritățile locale, societatea civilă, precum și alți actori nestatali în toate etapele elaborării și implementării politicilor; |
| --- | --- |

64.

solicită țărilor în curs de dezvoltare să implice parlamentele, autoritățile locale, societatea civilă, precum și alți actori nestatali în toate etapele elaborării și implementării politicilor;

| 65. | invită țările în curs de dezvoltare, în special cele care beneficiază cel mai mult de asistența UE, să consolideze buna guvernanță în toate sectoarele vieții publice și în special în ceea ce privește gestionarea asistenței primite și îndeamnă Comisia să adopte toate măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare transparentă și eficientă a asistenței; |
| --- | --- |

65.

invită țările în curs de dezvoltare, în special cele care beneficiază cel mai mult de asistența UE, să consolideze buna guvernanță în toate sectoarele vieții publice și în special în ceea ce privește gestionarea asistenței primite și îndeamnă Comisia să adopte toate măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare transparentă și eficientă a asistenței;

| 66. | recunoaște că există o legătură vitală între securitate și dezvoltare și constată cu îngrijorare că nu s-au înregistrat progrese în direcția soluționării pe cale pașnică a conflictelor înghețate din vecinătatea UE și dincolo de granițele acesteia, îndemnând UE să reia eforturile în acest domeniu; |
| --- | --- |

66.

recunoaște că există o legătură vitală între securitate și dezvoltare și constată cu îngrijorare că nu s-au înregistrat progrese în direcția soluționării pe cale pașnică a conflictelor înghețate din vecinătatea UE și dincolo de granițele acesteia, îndemnând UE să reia eforturile în acest domeniu;

| 67. | invită UE să se implice într-un dialog ambițios și constructiv cu toți donatorii tradiționali și emergenți pentru a asigura atingerea ODM, precum și faptul că reducerea sărăciei rămâne o prioritate pe agenda mondială; |
| --- | --- |

67.

invită UE să se implice într-un dialog ambițios și constructiv cu toți donatorii tradiționali și emergenți pentru a asigura atingerea ODM, precum și faptul că reducerea sărăciei rămâne o prioritate pe agenda mondială;

*

* *

| 68. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

68.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite.

---

(1)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

(2)  Concluziile Consiliului 9558/2007, 15 mai 2007.

(3)  COM(2005)0134 final.

(4)  JO L 378, 27.12.2006, p. 41.

(5)  COM(2010)0159 final.

(6)  Cauza C-155/07, Parlamentul European/ Consiliul Uniunii Europene, JO C 327, 20.12.2008, p. 2.

(7)  JO C 293 E, 2.12.2006, p. 316.

(8)  JO C 146 E, 12.6.2008, p. 232.

(9)  JO C 295 E, 4.12.2009, p. 62.

(10)  JO C 117 E, 6.5.2010, p. 15.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0089.

(12)  „Agenda privind eficacitatea ajutorului: beneficiile unei abordări europene”, Comisia Europeană, octombrie 2009.

(13)  „Tendințele în materie de imigrație și transferuri de fonduri din exterior 2009”, Banca Mondială, noiembrie 2009.

(14)  „Intensificarea finanțării eforturilor de combatere a schimbărilor climatice: Un model european pentru acordul de la Copenhaga” (COM(2009) 0475).

(15)  „Înotând împotriva curentului: cum fac față crizei țările în curs de dezvoltare”, Banca Mondială, martie 2009.

(16)  Prof. Guttorm Schjelderup, audiere la Parlamentul European, 10 noiembrie 2009.

(17)  „Avortul în lume”, Organizația Mondială a Sănătății și Institutul Guttmacher, 2007.

---

Miercuri, 16 iunie 2010

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/57 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/57

---

Miercuri, 16 iunie 2010UE 2020

P7_TA(2010)0223

Rezoluția Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la UE 2020

2011/C 236 E/08

Parlamentul European,

având în vedere Consiliul European informal din 11 februarie 2010,

având în vedere consultarea publică lansată de Comisie privind strategia UE 2020 și rezultatul acesteia (SEC(2010)0116),

având în vedere evaluarea Strategiei de la Lisabona realizată de Comisie (SEC(2010)0114),

având în vedere documentul Consiliului European, intitulat „Șapte măsuri în vederea elaborării strategiei europene pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă”,

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2010, intitulată „UE 2020” (1),

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, ținând seama de gravitatea persistentă a crizei financiare, economice și sociale, așteptările în ceea ce privește noua strategie EU 2020 ce urmează a fi aprobată de către Consiliul European în iunie 2020 sunt foarte mari; |
| --- | --- |

A.

întrucât, ținând seama de gravitatea persistentă a crizei financiare, economice și sociale, așteptările în ceea ce privește noua strategie EU 2020 ce urmează a fi aprobată de către Consiliul European în iunie 2020 sunt foarte mari;

| B. | întrucât multe state membre se confruntă în continuare cu creșterea șomajului, care ar putea afecta în final până la 28 de milioane de persoane din UE în absența unei reacții politice adecvate pe termen mediu, ceea ce ar genera imense dificultăți sociale și umane; întrucât criza a distrus milioane de locuri de muncă și a agravat insecuritatea locurilor de muncă; |
| --- | --- |

B.

întrucât multe state membre se confruntă în continuare cu creșterea șomajului, care ar putea afecta în final până la 28 de milioane de persoane din UE în absența unei reacții politice adecvate pe termen mediu, ceea ce ar genera imense dificultăți sociale și umane; întrucât criza a distrus milioane de locuri de muncă și a agravat insecuritatea locurilor de muncă;

| C. | întrucât un model mai sustenabil de producție, distribuție și consum este o cerință fundamentală în contextul schimbărilor climatice, scăderii biodiversității și epuizării resurselor naturale; |
| --- | --- |

C.

întrucât un model mai sustenabil de producție, distribuție și consum este o cerință fundamentală în contextul schimbărilor climatice, scăderii biodiversității și epuizării resurselor naturale;

| D. | întrucât Comunicarea Comisiei și declarațiile Consiliului privind unele aspecte ale conținutului strategiei UE 2020, cum ar fi obiectivele principale, propunerile majore, obstacolele și indicatorii, au avut un caracter foarte general, fiind astfel imperios necesară prezentarea unor planuri mai detaliate de către Comisie, în care să clarifice modul în care aceste inițiative pot fi implementate cu succes, precum și comunicarea lor către Parlament; |
| --- | --- |

D.

întrucât Comunicarea Comisiei și declarațiile Consiliului privind unele aspecte ale conținutului strategiei UE 2020, cum ar fi obiectivele principale, propunerile majore, obstacolele și indicatorii, au avut un caracter foarte general, fiind astfel imperios necesară prezentarea unor planuri mai detaliate de către Comisie, în care să clarifice modul în care aceste inițiative pot fi implementate cu succes, precum și comunicarea lor către Parlament;

| E. | întrucât, pentru a obține rezultate, sarcinile și responsabilitățile UE trebuie repartizate într-un mod bine orchestrat între nivelul de guvernanță european, cel național, regional și cel local, toate nivelurile trebuind să reflecte o înaltă calitate și responsabilitate, și toți vectorii importanți ai schimbării - lumea afacerilor și universitățile acționând în parteneriat cu autoritățile locale și regionale și cu societatea civilă - ar trebui să aibă un rol important în noul mecanism de remediere; |
| --- | --- |

E.

întrucât, pentru a obține rezultate, sarcinile și responsabilitățile UE trebuie repartizate într-un mod bine orchestrat între nivelul de guvernanță european, cel național, regional și cel local, toate nivelurile trebuind să reflecte o înaltă calitate și responsabilitate, și toți vectorii importanți ai schimbării - lumea afacerilor și universitățile acționând în parteneriat cu autoritățile locale și regionale și cu societatea civilă - ar trebui să aibă un rol important în noul mecanism de remediere;

| F. | întrucât este important să se țină seama de criza demografică și consecințele sale, noile generații netrebuind sacrificate pentru a conserva beneficiile obținute de generațiile anterioare, |
| --- | --- |

F.

întrucât este important să se țină seama de criza demografică și consecințele sale, noile generații netrebuind sacrificate pentru a conserva beneficiile obținute de generațiile anterioare,

Observații generale

| 1. | își exprimă dezamăgirea cu privire la principalele elemente ale strategiei UE 2020 convenite de Consiliul European la 26 martie 2010; solicită insistent Consiliului European să asimileze învățămintele actualei crize și să definească o strategie cu adevărat de perspectivă, ambițioasă și coerentă; |
| --- | --- |

1.

își exprimă dezamăgirea cu privire la principalele elemente ale strategiei UE 2020 convenite de Consiliul European la 26 martie 2010; solicită insistent Consiliului European să asimileze învățămintele actualei crize și să definească o strategie cu adevărat de perspectivă, ambițioasă și coerentă;

| 2. | solicită ca strategia UE 2020 să se bazeze pe o concepție politică cuprinzătoare asupra viitorului UE, care să constituie o Uniune competitivă, socială și sustenabilă, având drept centru al elaborării politicilor oamenii și protecția mediului; |
| --- | --- |

2.

solicită ca strategia UE 2020 să se bazeze pe o concepție politică cuprinzătoare asupra viitorului UE, care să constituie o Uniune competitivă, socială și sustenabilă, având drept centru al elaborării politicilor oamenii și protecția mediului;

| 3. | consideră că statele membre ar trebui să-și crească performanța economică prin introducerea unor reforme structurale care să optimizeze cheltuielile publice, să diminueze birocrația, să confere mai multă putere cetățenilor, să încurajeze antreprenoriatul și inovarea, să modifice legislația pentru a fi mai favorabilă IMM-urilor și să ofere oamenilor posibilitatea de a-și maximiza potențialul; |
| --- | --- |

3.

consideră că statele membre ar trebui să-și crească performanța economică prin introducerea unor reforme structurale care să optimizeze cheltuielile publice, să diminueze birocrația, să confere mai multă putere cetățenilor, să încurajeze antreprenoriatul și inovarea, să modifice legislația pentru a fi mai favorabilă IMM-urilor și să ofere oamenilor posibilitatea de a-și maximiza potențialul;

| 4. | recunoaște că, pentru a împiedica reacții la criza euro care ar putea determina o lungă perioadă de stagnare economică, Uniunea ar trebui totodată să implementeze o strategie care să accelereze creșterea economică sustenabilă, concomitent cu reforme vizând refacerea și creșterea competitivității; |
| --- | --- |

4.

recunoaște că, pentru a împiedica reacții la criza euro care ar putea determina o lungă perioadă de stagnare economică, Uniunea ar trebui totodată să implementeze o strategie care să accelereze creșterea economică sustenabilă, concomitent cu reforme vizând refacerea și creșterea competitivității;

| 5. | regretă faptul că concluziile Consiliului European nu iau în considerare necesitatea de a reflecta întrutotul instabilitatea actualului proces de refacere în noua strategie pentru 2020, elaborând o agendă politică coerentă și integrând o politică macroeconomică cuprinzătoare în această strategie, pentru a se asigura că nu va fi subminată de o consolidare bugetară necesară; |
| --- | --- |

5.

regretă faptul că concluziile Consiliului European nu iau în considerare necesitatea de a reflecta întrutotul instabilitatea actualului proces de refacere în noua strategie pentru 2020, elaborând o agendă politică coerentă și integrând o politică macroeconomică cuprinzătoare în această strategie, pentru a se asigura că nu va fi subminată de o consolidare bugetară necesară;

| 6. | regretă că Parlamentul, ca instituție ce reprezintă cetățenii europeni, nu este consultat cu privire la indicatorii care formează baza programelor naționale de reformă din strategia UE 2020; solicită insistent Consiliului să adopte elementele cheie ale strategiei UE 2020 la reuniunea sa din luna iunie, dar insistă că acesta nu ar trebui să adopte deciziile finale cu privire la instrumentele, obiectivele și indicatorii esențiali ai strategiei UE 2020 înainte de a fi consultat în mod adecvat și cât mai curând Parlamentul; din aceeași perspectivă, consideră că parlamentele naționale, regiunile, municipalitățile, partenerii sociali și ONG-urile ar trebui să fie implicate activ în definirea și aplicarea strategiei; |
| --- | --- |

6.

regretă că Parlamentul, ca instituție ce reprezintă cetățenii europeni, nu este consultat cu privire la indicatorii care formează baza programelor naționale de reformă din strategia UE 2020; solicită insistent Consiliului să adopte elementele cheie ale strategiei UE 2020 la reuniunea sa din luna iunie, dar insistă că acesta nu ar trebui să adopte deciziile finale cu privire la instrumentele, obiectivele și indicatorii esențiali ai strategiei UE 2020 înainte de a fi consultat în mod adecvat și cât mai curând Parlamentul; din aceeași perspectivă, consideră că parlamentele naționale, regiunile, municipalitățile, partenerii sociali și ONG-urile ar trebui să fie implicate activ în definirea și aplicarea strategiei;

Impedimente și obiective principale

| 7. | ia act de cele cinci obiective principale convenite de Consiliul European cu privire la rata șomajului, condițiile de cercetare și dezvoltare, emisiile de gaze cu efect de seră, nivelul de educație și incluziunea socială; subliniază faptul că aceste obiective principale ar trebui formulate în cadrul unei strategii consecvente și coerente de dezvoltare durabilă, care să combine obiectivele din cadrul politicilor economice, sociale și de mediu; |
| --- | --- |

7.

ia act de cele cinci obiective principale convenite de Consiliul European cu privire la rata șomajului, condițiile de cercetare și dezvoltare, emisiile de gaze cu efect de seră, nivelul de educație și incluziunea socială; subliniază faptul că aceste obiective principale ar trebui formulate în cadrul unei strategii consecvente și coerente de dezvoltare durabilă, care să combine obiectivele din cadrul politicilor economice, sociale și de mediu;

Relansarea pieței unice

| 8. | subliniază că piața unică constituie unul dintre principalele mecanisme care antrenează creșterea europeană și care se cere, încă, finalizat pe deplin; subliniază, de asemenea, că persistența anumitor obstacole împotriva liberei circulații a persoanelor, bunurilor, serviciilor și capitalurilor cere eforturi suplimentare din partea tuturor instituțiilor europene, în vederea creării unei piețe unice mai echitabile, mai competitive și mai eficiente; |
| --- | --- |

8.

subliniază că piața unică constituie unul dintre principalele mecanisme care antrenează creșterea europeană și care se cere, încă, finalizat pe deplin; subliniază, de asemenea, că persistența anumitor obstacole împotriva liberei circulații a persoanelor, bunurilor, serviciilor și capitalurilor cere eforturi suplimentare din partea tuturor instituțiilor europene, în vederea creării unei piețe unice mai echitabile, mai competitive și mai eficiente;

| 9. | subliniază că este important să se mențină liberul schimb și acces la piețele globale în centrul elaborării politicilor și să se evite orice tendință de protecționism, astfel încât antreprenorii și companiile să poată funcționa într-o piață liberă și globală; |
| --- | --- |

9.

subliniază că este important să se mențină liberul schimb și acces la piețele globale în centrul elaborării politicilor și să se evite orice tendință de protecționism, astfel încât antreprenorii și companiile să poată funcționa într-o piață liberă și globală;

| 10. | subliniază că este nevoie de inițiative mai curajoase în vederea realizării pieței unice și a acceptării acesteia pe scară mai largă de către cetățeni; salută, de aceea, raportul elaborat de Mario Monti, care, la fel ca și rezoluția Parlamentului din 20 mai 2010 (2), conține propuneri interesante pentru edificarea consensului și realizarea unei piețe unice mai puternice; |
| --- | --- |

10.

subliniază că este nevoie de inițiative mai curajoase în vederea realizării pieței unice și a acceptării acesteia pe scară mai largă de către cetățeni; salută, de aceea, raportul elaborat de Mario Monti, care, la fel ca și rezoluția Parlamentului din 20 mai 2010 (2), conține propuneri interesante pentru edificarea consensului și realizarea unei piețe unice mai puternice;

| 11. | consideră că, pentru a crea o adevărată piață internă, Comisia trebui să elaboreze un set clar de priorități de politică prin adoptarea unui „act privind piața unică”, care să acopere atât inițiativele legislative, cât și pe ele nelegislative, vizând crearea unei economii sociale de piață extrem de competitive; |
| --- | --- |

11.

consideră că, pentru a crea o adevărată piață internă, Comisia trebui să elaboreze un set clar de priorități de politică prin adoptarea unui „act privind piața unică”, care să acopere atât inițiativele legislative, cât și pe ele nelegislative, vizând crearea unei economii sociale de piață extrem de competitive;

IMM-urile în cadrul unei economii sociale de piață

| 12. | subliniază faptul că UE ar trebi să stimuleze și să încurajeze IMM-urile și antreprenoriatul, care sunt esențiale pentru conservarea și crearea locurilor de muncă, să reducă formalitățile administrative și reglementare și să simplifice normele, astfel încât IMM-urile să se poată dezvolta mai rapid, comercializându-și produsele/serviciile la cei 500 de milioane de consumatori care alcătuiesc piața unică a UE, și atrage atenția asupra faptului că UE trebuie să reducă în continuare birocrația; de asemenea, subliniază importanța aplicării pe deplin a legii întreprinderilor mici, prin eforturi politice la toate nivelurile; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că UE ar trebi să stimuleze și să încurajeze IMM-urile și antreprenoriatul, care sunt esențiale pentru conservarea și crearea locurilor de muncă, să reducă formalitățile administrative și reglementare și să simplifice normele, astfel încât IMM-urile să se poată dezvolta mai rapid, comercializându-și produsele/serviciile la cei 500 de milioane de consumatori care alcătuiesc piața unică a UE, și atrage atenția asupra faptului că UE trebuie să reducă în continuare birocrația; de asemenea, subliniază importanța aplicării pe deplin a legii întreprinderilor mici, prin eforturi politice la toate nivelurile;

| 13. | subliniază faptul că IMM-urile constituie coloana vertebrală a economiei sociale de piață, sunt creatoare de locuri de muncă și reprezintă actori esențiali în revigorarea unei creșteri economice sustenabile, și că ar trebui acordată prioritate continuării eforturilor în direcția reformei, care să cuprindă elaborarea unei legislații favorabile IMM-urilor, crearea unui mediu încurajator pentru noile mici afaceri, stimularea antreprenoriatului și îmbunătățirea accesului la finanțare; opinează, de asemenea, că strategia UE 2020 trebuie să includă ținte și inițiative de natură să încurajeze majorarea capitalului propriu și a capitalului de risc mediu al întreprinderilor; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că IMM-urile constituie coloana vertebrală a economiei sociale de piață, sunt creatoare de locuri de muncă și reprezintă actori esențiali în revigorarea unei creșteri economice sustenabile, și că ar trebui acordată prioritate continuării eforturilor în direcția reformei, care să cuprindă elaborarea unei legislații favorabile IMM-urilor, crearea unui mediu încurajator pentru noile mici afaceri, stimularea antreprenoriatului și îmbunătățirea accesului la finanțare; opinează, de asemenea, că strategia UE 2020 trebuie să includă ținte și inițiative de natură să încurajeze majorarea capitalului propriu și a capitalului de risc mediu al întreprinderilor;

| 14. | subliniază că microîntreprinderile pot contribui adesea la combaterea șomajului, iar crearea unei afaceri este de multe ori o modalitate de a reuși în pofida inerției sociale, că o primă condiție, necesară, pentru dezvoltarea IMM-urilor este ca acestea să aibă posibilitatea de a obține finanțarea necesară pentru activitățile lor, și că menținerea mecanismelor de garanții pentru IMM-uri, piețe secundare dinamice și un sector bancar care să promoveze activitatea economică în Europa sunt condiții absolute pentru dezvoltarea IMM-urilor; |
| --- | --- |

14.

subliniază că microîntreprinderile pot contribui adesea la combaterea șomajului, iar crearea unei afaceri este de multe ori o modalitate de a reuși în pofida inerției sociale, că o primă condiție, necesară, pentru dezvoltarea IMM-urilor este ca acestea să aibă posibilitatea de a obține finanțarea necesară pentru activitățile lor, și că menținerea mecanismelor de garanții pentru IMM-uri, piețe secundare dinamice și un sector bancar care să promoveze activitatea economică în Europa sunt condiții absolute pentru dezvoltarea IMM-urilor;

Obiectivul în privința ocupării forței de muncă

| 15. | reafirmă că o calitate ridicată a locurilor de muncă trebuie să reprezinte o prioritate centrală a strategiei 2020 și că acordarea unei importanțe mai mari funcționării adecvate a piețelor muncii, precum și condițiilor sociale, este vitală pentru îmbunătățirea performanțelor de ocupare a forței de muncă; solicită, de aceea, o nouă agendă care să promoveze munca decentă, să asigure drepturile lucrătorilor din întreaga Europă și să îmbunătățească condițiile de muncă; |
| --- | --- |

15.

reafirmă că o calitate ridicată a locurilor de muncă trebuie să reprezinte o prioritate centrală a strategiei 2020 și că acordarea unei importanțe mai mari funcționării adecvate a piețelor muncii, precum și condițiilor sociale, este vitală pentru îmbunătățirea performanțelor de ocupare a forței de muncă; solicită, de aceea, o nouă agendă care să promoveze munca decentă, să asigure drepturile lucrătorilor din întreaga Europă și să îmbunătățească condițiile de muncă;

| 16. | consideră că noua strategie trebuie să pună mai mult accentul pe munca decentă, incluzând lupta împotriva muncii nedeclarate, și pe asigurarea accesului la piața muncii pentru persoanele care sunt momentan excluse din aceasta; |
| --- | --- |

16.

consideră că noua strategie trebuie să pună mai mult accentul pe munca decentă, incluzând lupta împotriva muncii nedeclarate, și pe asigurarea accesului la piața muncii pentru persoanele care sunt momentan excluse din aceasta;

| 17. | consideră că noua strategie ar trebui să încurajeze acele piețe ale muncii care îmbunătățesc stimulentele și condițiile pentru lucrători, intensificând, în același timp, stimulentele pentru ca angajatorii să recruteze și să rețină personalul; |
| --- | --- |

17.

consideră că noua strategie ar trebui să încurajeze acele piețe ale muncii care îmbunătățesc stimulentele și condițiile pentru lucrători, intensificând, în același timp, stimulentele pentru ca angajatorii să recruteze și să rețină personalul;

Obiectivele în materie de cercetare

| 18. | solicită Comisiei și statelor membre să-și propună un obiectiv general de 3 % din PIB alocat cercetării și dezvoltării; solicită statelor membre să utilizeze mai bine potențialul sinergiei dintre finanțările politicii de coeziune și finanțările pentru cercetare și dezvoltare și să se asigure că aceste instrumente se concretizează în inovații care aduc beneficii reale societății; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei și statelor membre să-și propună un obiectiv general de 3 % din PIB alocat cercetării și dezvoltării; solicită statelor membre să utilizeze mai bine potențialul sinergiei dintre finanțările politicii de coeziune și finanțările pentru cercetare și dezvoltare și să se asigure că aceste instrumente se concretizează în inovații care aduc beneficii reale societății;

| 19. | subliniază faptul că proiectele majore de C&D, investițiile-cheie în infrastructura energetică, noile competențe ale UE în domeniul politicii spațiale și politica europeană privind inovarea necesită un sprijin financiar credibil și sustenabil din partea UE dacă se dorește atingerea obiectivelor-cheie ale UE pentru 2020; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că proiectele majore de C&D, investițiile-cheie în infrastructura energetică, noile competențe ale UE în domeniul politicii spațiale și politica europeană privind inovarea necesită un sprijin financiar credibil și sustenabil din partea UE dacă se dorește atingerea obiectivelor-cheie ale UE pentru 2020;

| 20. | subliniază faptul că Europa trebuie să-și crească în continuare potențialul în termeni de lucrători calificați, știință, cercetare și tehnologie, mărindu-și astfel și capacitatea de a inova - aspecte cheie ale competitivității - și că triunghiul cunoașterii trebuie să rămână în centrul strategiei UE 2020; |
| --- | --- |

20.

subliniază faptul că Europa trebuie să-și crească în continuare potențialul în termeni de lucrători calificați, știință, cercetare și tehnologie, mărindu-și astfel și capacitatea de a inova - aspecte cheie ale competitivității - și că triunghiul cunoașterii trebuie să rămână în centrul strategiei UE 2020;

| 21. | consideră că, pentru a crește eficiența cercetării europene, este esențial ca structurile existent să fie mai bine raționalizate și să se creeze, atât în sectorul public, cât și în cel privat, un climat de investiții favorabil inovării; solicită Comisiei să prezinte măsuri practice de a ameliora accesul la finanțare și în special disponibilitatea capitalului de risc; |
| --- | --- |

21.

consideră că, pentru a crește eficiența cercetării europene, este esențial ca structurile existent să fie mai bine raționalizate și să se creeze, atât în sectorul public, cât și în cel privat, un climat de investiții favorabil inovării; solicită Comisiei să prezinte măsuri practice de a ameliora accesul la finanțare și în special disponibilitatea capitalului de risc;

Obiectivele în materie de climă și energie

| 22. | regretă faptul că obiectivele de bază ale Consiliului European privind emisiile de gaze cu efect de seră, energiile regenerabile și eficiența energetică sunt lipsite de ambiție și, în acest sens, nu vizează să confere UE un rol de lider într-o lume care se confruntă cu schimbările climatice și epuizarea gravă a resurselor naturale și în care ecosistemele mondiale sunt pe punctul de a se prăbuși; solicită, de aceea, adoptarea imediată și concomitentă a următoarelor obiective obligatorii pentru UE:






  (a) | un obiectiv național de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la 30 % până în 2020 și o reducere ulterioară substanțială, pe termen lung, cu condiția ca celelalte țări să fie de asemenea dispuse să se angajeze să ia măsurile adecvate; |
| --- | --- | --- |

22.

regretă faptul că obiectivele de bază ale Consiliului European privind emisiile de gaze cu efect de seră, energiile regenerabile și eficiența energetică sunt lipsite de ambiție și, în acest sens, nu vizează să confere UE un rol de lider într-o lume care se confruntă cu schimbările climatice și epuizarea gravă a resurselor naturale și în care ecosistemele mondiale sunt pe punctul de a se prăbuși; solicită, de aceea, adoptarea imediată și concomitentă a următoarelor obiective obligatorii pentru UE:

(a)

un obiectiv național de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la 30 % până în 2020 și o reducere ulterioară substanțială, pe termen lung, cu condiția ca celelalte țări să fie de asemenea dispuse să se angajeze să ia măsurile adecvate;

| (b) | un obiectiv de ameliorare a eficienței utilizării resurselor; |
| --- | --- |

(b)

un obiectiv de ameliorare a eficienței utilizării resurselor;

| (c) | un obiectiv de reducere cu 20 % a consumului de energie și o creștere a ponderii energiilor regenerabile cu cel puțin 20 % până în 2020, înlăturând, în același timp, obstacolele tehnice din calea dezvoltării energiilor regenerabile sustenabile, ca un prim pas spre crearea, până în 2050, a unei economii fără emisii de CO2, cu o eficiență ridicată, bazată în principal pe energiile regenerabile; |
| --- | --- |

(c)

un obiectiv de reducere cu 20 % a consumului de energie și o creștere a ponderii energiilor regenerabile cu cel puțin 20 % până în 2020, înlăturând, în același timp, obstacolele tehnice din calea dezvoltării energiilor regenerabile sustenabile, ca un prim pas spre crearea, până în 2050, a unei economii fără emisii de CO2, cu o eficiență ridicată, bazată în principal pe energiile regenerabile;

| (d) | o serie de obiective măsurabile, destinate să pună capăt scăderii biodiversității și a serviciilor ecosistemice și să le restabilească, acolo unde este posibil, până în 2020; |
| --- | --- |

(d)

o serie de obiective măsurabile, destinate să pună capăt scăderii biodiversității și a serviciilor ecosistemice și să le restabilească, acolo unde este posibil, până în 2020;

Obiectivele în materie de educație

| 23. | ia act de obiectivele de bază privind îmbunătățirea educației; deplânge absența unor obiective numerice și îndeamnă Consiliul European să stabilească obiectivul unei rate de frecventare a învățământului secundar de 100 %, precum și obiective calitative și indicatori clari pentru învățământul primar și secundar; |
| --- | --- |

23.

ia act de obiectivele de bază privind îmbunătățirea educației; deplânge absența unor obiective numerice și îndeamnă Consiliul European să stabilească obiectivul unei rate de frecventare a învățământului secundar de 100 %, precum și obiective calitative și indicatori clari pentru învățământul primar și secundar;

| 24. | solicită statelor membre să adopte obiectivele ambițioase stabilite în comunicarea Comisiei privind UE 2020, astfel încât, până în 2020, rata abandonului școlar să scadă sub 10 % din copii din fiecare tranșă de vârstă și cel puțin 40 % din populație să fie absolventă de învățământ superior; |
| --- | --- |

24.

solicită statelor membre să adopte obiectivele ambițioase stabilite în comunicarea Comisiei privind UE 2020, astfel încât, până în 2020, rata abandonului școlar să scadă sub 10 % din copii din fiecare tranșă de vârstă și cel puțin 40 % din populație să fie absolventă de învățământ superior;

| 25. | subliniază necesitatea unor politici solide de formare continuă, care să multiplice oportunitățile de formare și să fie disponibile pe tot parcursul vieții profesionale; subliniază că vor fi necesare menținerea unui număr important de persoane active pe piața muncii și consolidarea incluziunii sociale; |
| --- | --- |

25.

subliniază necesitatea unor politici solide de formare continuă, care să multiplice oportunitățile de formare și să fie disponibile pe tot parcursul vieții profesionale; subliniază că vor fi necesare menținerea unui număr important de persoane active pe piața muncii și consolidarea incluziunii sociale;

Obiectivele în materie de combatere a sărăciei

| 26. | insistă ca strategia UE 2020 să includă un obiectiv de reducere a sărăciei în UE la jumătate și subliniază că majoritatea europenilor care trăiesc actualmente în sărăcie, sau riscă să ajungă acolo, sunt femei, în special femei în vârstă, femei migrante, mame singure și femei singure care au în îngrijire persoane dependente; |
| --- | --- |

26.

insistă ca strategia UE 2020 să includă un obiectiv de reducere a sărăciei în UE la jumătate și subliniază că majoritatea europenilor care trăiesc actualmente în sărăcie, sau riscă să ajungă acolo, sunt femei, în special femei în vârstă, femei migrante, mame singure și femei singure care au în îngrijire persoane dependente;

| 27. | salută propunerile Consiliului European referitoare la incluziunea socială, în mod special și prioritar prin reducerea sărăciei, și subliniază necesitatea unor obiective și inițiative clare; consideră că acest obiectiv este unul dintre principalele obiective ale strategiei UE 2020; solicită o strategie ambițioasă pe termen lung împotriva sărăciei, cu obiective radicale de reducere a sărăciei, de incluziune socială - inclusiv pentru femei, copii și persoane în vârstă - și de combatere a sărăciei în rândul oamenilor care muncesc; subliniază necesitatea unui obiectiv de reducere a numărului de gospodării în care toți membrii sunt în afara câmpului muncii; |
| --- | --- |

27.

salută propunerile Consiliului European referitoare la incluziunea socială, în mod special și prioritar prin reducerea sărăciei, și subliniază necesitatea unor obiective și inițiative clare; consideră că acest obiectiv este unul dintre principalele obiective ale strategiei UE 2020; solicită o strategie ambițioasă pe termen lung împotriva sărăciei, cu obiective radicale de reducere a sărăciei, de incluziune socială - inclusiv pentru femei, copii și persoane în vârstă - și de combatere a sărăciei în rândul oamenilor care muncesc; subliniază necesitatea unui obiectiv de reducere a numărului de gospodării în care toți membrii sunt în afara câmpului muncii;

Egalitatea de gen

| 28. | regretă faptul că obiectivele principale trasate de Consiliul European nu includ și egalitatea de gen; solicită un program privind egalitatea de gen care să elimine actualele diferențe de salarizare dintre bărbați și femei, să asigure participarea deplină a femeilor la piața muncii, promovând totodată oportunitățile profesionale ale femeilor; subliniază necesitatea unor condiții mai bune care să permită reconcilierea a vieții profesionale cu viața de familie; |
| --- | --- |

28.

regretă faptul că obiectivele principale trasate de Consiliul European nu includ și egalitatea de gen; solicită un program privind egalitatea de gen care să elimine actualele diferențe de salarizare dintre bărbați și femei, să asigure participarea deplină a femeilor la piața muncii, promovând totodată oportunitățile profesionale ale femeilor; subliniază necesitatea unor condiții mai bune care să permită reconcilierea a vieții profesionale cu viața de familie;

Inițiative principale

Inițiativa principală „O Uniune a inovării”

| 29. | consideră că punerea în aplicare cu succes a noii inițiative emblematice „O Uniune a inovării” este un element vital pentru stimularea economiei bazate pe cunoaștere; solicită Comisiei să majoreze pachetul financiar total rezervat cercetării și inovării în cadrul bugetului comunitar; |
| --- | --- |

29.

consideră că punerea în aplicare cu succes a noii inițiative emblematice „O Uniune a inovării” este un element vital pentru stimularea economiei bazate pe cunoaștere; solicită Comisiei să majoreze pachetul financiar total rezervat cercetării și inovării în cadrul bugetului comunitar;

| 30. | subliniază importanța pe care o au simplificarea finanțării cercetării și dezvoltării, precum și reducerea birocrației, pentru ca un mediu de afaceri centrat pe cunoaștere să-și poată maximiza eficacitatea și să fie încurajate noi oportunități de angajare; |
| --- | --- |

30.

subliniază importanța pe care o au simplificarea finanțării cercetării și dezvoltării, precum și reducerea birocrației, pentru ca un mediu de afaceri centrat pe cunoaștere să-și poată maximiza eficacitatea și să fie încurajate noi oportunități de angajare;

| 31. | îndeamnă Comisia să îmbunătățească condițiile de inovare, de exemplu prin introducerea unui brevet unic la nivelul Uniunii Europene; susține că programe bine-intenționate care vizează stimularea competitivității și crearea unei economii sustenabile nu funcționează corespunzător, și consideră că IMM-urile, universitățile și companiile ar trebui încurajate să participe la programele europene; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă Comisia să îmbunătățească condițiile de inovare, de exemplu prin introducerea unui brevet unic la nivelul Uniunii Europene; susține că programe bine-intenționate care vizează stimularea competitivității și crearea unei economii sustenabile nu funcționează corespunzător, și consideră că IMM-urile, universitățile și companiile ar trebui încurajate să participe la programele europene;

| 32. | consideră că ar trebui stabilite obiective explicite pentru instrumente de finanțare compatibile cu IMM-urile, pentru a garanta interoperabilitatea și accesibilitatea mediului digital, precum și că acestea ar trebui să includă promovarea unor standarde UE pentru eco-inovații; |
| --- | --- |

32.

consideră că ar trebui stabilite obiective explicite pentru instrumente de finanțare compatibile cu IMM-urile, pentru a garanta interoperabilitatea și accesibilitatea mediului digital, precum și că acestea ar trebui să includă promovarea unor standarde UE pentru eco-inovații;

| 33. | consideră că există suficient potențial nefolosit de promovare a inovațiilor prin achizițiile publice; îndeamnă, în consecință, Comisia și statele membre să sublinieze importanța achizițiilor publice inovatoare în efortul de îndeplinire a obiectivelor R&D, rolul pe care îl joacă în încurajarea IMM-urilor ce desfășoară activități de cercetare și potențialul pe care îl are pe termen lung, de a furniza servicii publice de o bună calitate și de a îndeplini obiectivele legate de schimbările climatice; |
| --- | --- |

33.

consideră că există suficient potențial nefolosit de promovare a inovațiilor prin achizițiile publice; îndeamnă, în consecință, Comisia și statele membre să sublinieze importanța achizițiilor publice inovatoare în efortul de îndeplinire a obiectivelor R&D, rolul pe care îl joacă în încurajarea IMM-urilor ce desfășoară activități de cercetare și potențialul pe care îl are pe termen lung, de a furniza servicii publice de o bună calitate și de a îndeplini obiectivele legate de schimbările climatice;

Inițiativa principală „Tineretul în mișcare”

| 34. | subliniază faptul că Parlamentul a identificat, de asemenea, tineretul ca fiind o prioritate esențială în bugetul pentru 2011 și și-a exprimat clar intenția de a acorda ajutor financiar suplimentar pentru toate programele din acest domeniu; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că Parlamentul a identificat, de asemenea, tineretul ca fiind o prioritate esențială în bugetul pentru 2011 și și-a exprimat clar intenția de a acorda ajutor financiar suplimentar pentru toate programele din acest domeniu;

| 35. | subliniază că, pentru a aborda problemei ratei ridicate a șomajului în rândul tinerilor, ar trebui pus un accent mai mare pe asigurarea de formare profesională și oportunități de locuri de muncă pentru fiecare tânăr, pe scăderea limitei de vârstă la care se pot angaja tinerii pentru prima dată, precum și pe crearea de programe ale UE care promovează antreprenoriatul în rândul tinerilor în toate etapele sistemului de învățământ; |
| --- | --- |

35.

subliniază că, pentru a aborda problemei ratei ridicate a șomajului în rândul tinerilor, ar trebui pus un accent mai mare pe asigurarea de formare profesională și oportunități de locuri de muncă pentru fiecare tânăr, pe scăderea limitei de vârstă la care se pot angaja tinerii pentru prima dată, precum și pe crearea de programe ale UE care promovează antreprenoriatul în rândul tinerilor în toate etapele sistemului de învățământ;

| 36. | consideră că educația superioară constituie un vector major pentru dezvoltarea economică și socială, pentru inovare și creștere economică, și că trebuie pus așadar, un mai mare accent pe monitorizarea Procesului Bologna și a implementarea de către statele membre ale principiilor convenite în cadrul Spațiului European al Învățământului Superior; |
| --- | --- |

36.

consideră că educația superioară constituie un vector major pentru dezvoltarea economică și socială, pentru inovare și creștere economică, și că trebuie pus așadar, un mai mare accent pe monitorizarea Procesului Bologna și a implementarea de către statele membre ale principiilor convenite în cadrul Spațiului European al Învățământului Superior;

Inițiativa principală „O agendă digitală pentru Europa”

| 37. | salută ambițioasele propuneri recente ale Comisiei referitoare la Agenda digitală și îndeamnă statele membre să implementeze integral aceste inițiative; |
| --- | --- |

37.

salută ambițioasele propuneri recente ale Comisiei referitoare la Agenda digitală și îndeamnă statele membre să implementeze integral aceste inițiative;

| 38. | subliniază potențialul imens de locuri de muncă al sectorului ICT și rolul său fundamental în transformarea Europei într-o economie eficientă din punct de vedere al resurselor și al energiei; subliniază că concurența din acest sector promovează inovarea și subliniază nevoia de a dispune de piețe competitive, deschise pentru noii actori, pentru a facilita utilizarea de tehnologii noi și inovatoare; subliniază importanța depunerii în continuare de eforturi pentru a asigura accesul universal și de mare viteză rapid la rețeaua fixă și mobilă de internet în bandă largă, în condiții echitabile și la prețuri competitive pentru toți cetățenii și consumatorii, indiferent de locul în care se află; solicită Comisiei și statelor membre să promoveze toate instrumentele de politică disponibile pentru a asigura accesul la internet în bandă largă pentru toți cetățenii europeni, inclusiv pentru a atinge țintele naționale privind acoperirea în bandă largă și de mare viteză și pentru a crește gradul de alfabetizare informatică a copiilor prin folosirea calculatoarelor în școli; |
| --- | --- |

38.

subliniază potențialul imens de locuri de muncă al sectorului ICT și rolul său fundamental în transformarea Europei într-o economie eficientă din punct de vedere al resurselor și al energiei; subliniază că concurența din acest sector promovează inovarea și subliniază nevoia de a dispune de piețe competitive, deschise pentru noii actori, pentru a facilita utilizarea de tehnologii noi și inovatoare; subliniază importanța depunerii în continuare de eforturi pentru a asigura accesul universal și de mare viteză rapid la rețeaua fixă și mobilă de internet în bandă largă, în condiții echitabile și la prețuri competitive pentru toți cetățenii și consumatorii, indiferent de locul în care se află; solicită Comisiei și statelor membre să promoveze toate instrumentele de politică disponibile pentru a asigura accesul la internet în bandă largă pentru toți cetățenii europeni, inclusiv pentru a atinge țintele naționale privind acoperirea în bandă largă și de mare viteză și pentru a crește gradul de alfabetizare informatică a copiilor prin folosirea calculatoarelor în școli;

| 39. | constată că Agenda digitală a Europei va avea un impact esențial asupra domeniilor culturii, mass-mediei și educației și că este nevoie mai degrabă de o abordare integrată, decât de una compartimentată; consideră că este fundamental să se acorde atenție impactului noilor mijloace media, de exemplu în cadrul angajamentului de a dezvolta e-aptitudinile, și problemei conținutului online, precum și considerațiilor economice, tehnice și referitoare la piața internă din cadrul tuturor inițiativelor de politică legate de agenda digitală; |
| --- | --- |

39.

constată că Agenda digitală a Europei va avea un impact esențial asupra domeniilor culturii, mass-mediei și educației și că este nevoie mai degrabă de o abordare integrată, decât de una compartimentată; consideră că este fundamental să se acorde atenție impactului noilor mijloace media, de exemplu în cadrul angajamentului de a dezvolta e-aptitudinile, și problemei conținutului online, precum și considerațiilor economice, tehnice și referitoare la piața internă din cadrul tuturor inițiativelor de politică legate de agenda digitală;

| 40. | constată, cu toate acestea, că libera circulație a serviciilor digitale se confruntă în momentul de față cu numeroase obstacole ca urmare a normelor fragmentate de la nivel național; |
| --- | --- |

40.

constată, cu toate acestea, că libera circulație a serviciilor digitale se confruntă în momentul de față cu numeroase obstacole ca urmare a normelor fragmentate de la nivel național;

| 41. | consideră că industria creativă joacă, de asemenea, un rol important în cadrul mediului digital în promovarea diversității culturale în UE; |
| --- | --- |

41.

consideră că industria creativă joacă, de asemenea, un rol important în cadrul mediului digital în promovarea diversității culturale în UE;

Inițiativa principală „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”

| 42. | consideră că obiectivele legate de mediu din strategia Europa 2020 sunt în general prea slabe și trebuie consolidate; recomandă ca integrarea unor obiective de mediu clare și măsurabile în obiectivele principale ale strategiei, punându-se accentul pe stoparea reducerii biodiversității; |
| --- | --- |

42.

consideră că obiectivele legate de mediu din strategia Europa 2020 sunt în general prea slabe și trebuie consolidate; recomandă ca integrarea unor obiective de mediu clare și măsurabile în obiectivele principale ale strategiei, punându-se accentul pe stoparea reducerii biodiversității;

| 43. | consideră că strategia Europa 2020 ar trebui orientată către atingerea obiectivelor pe termen lung ale UE privind reducerea cu 80 % a emisiilor de gaze cu efect de seră, până în 2050, în special mărind eficiența energetică și reducând volumul deșeurilor, pentru a îmbunătăți competitivitatea Europei și pentru a reduce costurile; |
| --- | --- |

43.

consideră că strategia Europa 2020 ar trebui orientată către atingerea obiectivelor pe termen lung ale UE privind reducerea cu 80 % a emisiilor de gaze cu efect de seră, până în 2050, în special mărind eficiența energetică și reducând volumul deșeurilor, pentru a îmbunătăți competitivitatea Europei și pentru a reduce costurile;

| 44. | este de opinie că creșterea eficienței resurselor trebuie să fie o prioritate la nivelul întregii strategii și că trebuie acordată o atenție specială efectelor prețului la petrol aflat în creștere constantă și resurselor limitate de metale prețioase care sunt vitale pentru producția de electronice în general și pentru bateriile destinate vehiculelor electrice în special; |
| --- | --- |

44.

este de opinie că creșterea eficienței resurselor trebuie să fie o prioritate la nivelul întregii strategii și că trebuie acordată o atenție specială efectelor prețului la petrol aflat în creștere constantă și resurselor limitate de metale prețioase care sunt vitale pentru producția de electronice în general și pentru bateriile destinate vehiculelor electrice în special;

| 45. | consideră că trebuie promovată în mod activ inovarea în vederea atingerii obiectivelor în materie de îmbunătățire a mediului, de eficiență a utilizării resurselor și de reducere a costurilor și că stabilirea de obiective cu caracter obligatoriu și introducerea de măsuri de reglementare sunt cele mai eficace mijloace de promovare a acestei inovări; |
| --- | --- |

45.

consideră că trebuie promovată în mod activ inovarea în vederea atingerii obiectivelor în materie de îmbunătățire a mediului, de eficiență a utilizării resurselor și de reducere a costurilor și că stabilirea de obiective cu caracter obligatoriu și introducerea de măsuri de reglementare sunt cele mai eficace mijloace de promovare a acestei inovări;

| 46. | consideră că normele privind distribuirea fondurilor structurale ale UE ar trebui ajustate pentru a ține seama de necesitatea de a promova un proces de inovare care reduce costurile și îmbunătățește utilizarea resurselor; |
| --- | --- |

46.

consideră că normele privind distribuirea fondurilor structurale ale UE ar trebui ajustate pentru a ține seama de necesitatea de a promova un proces de inovare care reduce costurile și îmbunătățește utilizarea resurselor;

Inițiativa principală „Energie curată și eficientă”

| 47. | subliniază că procesele sustenabile de producție, împreună cu eficiența utilizării resurselor, i o politică energetică integrată și dezvoltarea în continuare a surselor de energie regenerabile vor permite UE nu numai să-și îndeplinească obiectivele în materie de climă și energie, dar și să-și păstreze o bază industrială puternică în Europa și să simuleze competitivitatea, creșterea și angajarea forței de muncă; |
| --- | --- |

47.

subliniază că procesele sustenabile de producție, împreună cu eficiența utilizării resurselor, i o politică energetică integrată și dezvoltarea în continuare a surselor de energie regenerabile vor permite UE nu numai să-și îndeplinească obiectivele în materie de climă și energie, dar și să-și păstreze o bază industrială puternică în Europa și să simuleze competitivitatea, creșterea și angajarea forței de muncă;

| 48. | regretă absența oricărei ambiții în strategia UE 2020 de a dezvolta o reală politică energetică comună la nivel european; subliniază că, deși buna funcționare a pieței interne este un obiectiv cheie pentru Europa, iar cel de-al treilea pachet energetic trebuie implementat rapid, focalizarea excesivă asupra acestui aspect al politicii energetice europene prejudiciază celelalte două obiective: dezvoltarea durabilă și securitatea aprovizionării; reamintește că piața internă nu poate fi abordată separat de dimensiunea externă și că Europa are nevoie de o politică energetică comună la nivel european pentru a avea un efect real asupra securității aprovizionării cu energie, asupra schimbărilor climatice și asupra accesibilității energiei; |
| --- | --- |

48.

regretă absența oricărei ambiții în strategia UE 2020 de a dezvolta o reală politică energetică comună la nivel european; subliniază că, deși buna funcționare a pieței interne este un obiectiv cheie pentru Europa, iar cel de-al treilea pachet energetic trebuie implementat rapid, focalizarea excesivă asupra acestui aspect al politicii energetice europene prejudiciază celelalte două obiective: dezvoltarea durabilă și securitatea aprovizionării; reamintește că piața internă nu poate fi abordată separat de dimensiunea externă și că Europa are nevoie de o politică energetică comună la nivel european pentru a avea un efect real asupra securității aprovizionării cu energie, asupra schimbărilor climatice și asupra accesibilității energiei;

| 49. | accentuează că eficiența energetică nu este numai unul dintre mijloacele cele mai rentabile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de consolidare a securității energetice, ci este un domeniu care ar putea crea și un milion de locuri de muncă până în 2020; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să plaseze eficiența energetică în fruntea agendei UE, inclusiv în ceea ce privește bugetul; mai concret, solicită accelerarea implementării legislației existente și prezentarea în timp util a unei propuneri ambițioase pentru un nou Plan european de acțiune pentru eficiență, care să includă o revizuire a Directivei privind serviciile energetice și introducerea unui obiectiv cu caracter obligatoriu în ceea ce privește eficiența energetică; |
| --- | --- |

49.

accentuează că eficiența energetică nu este numai unul dintre mijloacele cele mai rentabile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de consolidare a securității energetice, ci este un domeniu care ar putea crea și un milion de locuri de muncă până în 2020; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să plaseze eficiența energetică în fruntea agendei UE, inclusiv în ceea ce privește bugetul; mai concret, solicită accelerarea implementării legislației existente și prezentarea în timp util a unei propuneri ambițioase pentru un nou Plan european de acțiune pentru eficiență, care să includă o revizuire a Directivei privind serviciile energetice și introducerea unui obiectiv cu caracter obligatoriu în ceea ce privește eficiența energetică;

| 50. | remarcă faptul că pentru a combate schimbările climatice, vor fi necesare investiții substanțiale în infrastructura energetică până în 2020 și după acest an, inclusiv investiții pentru a moderniza rețelele energetice ale Europei, super-rețelele energetice și rețelele inteligente cu adevărat europene, coridoare verzi, finalizarea proiectului Galileo, tehnologia ecologică, e-sănătatea, rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T) și accesul liber și echitabil la tehnologiile informației și comunicării și la internetul în bandă largă; subliniază, mai departe, că, pentru a stimula creșterea economică, deschidere piețelor și îmbunătățirea drepturilor consumatorilor, precum și creșterea securității energetice a aprovizionării cu energie a UE este esențial să se finalizeze piața internă a energiei iar statele membre să fie încurajate să implementeze rapid al treilea pachet energetic; consideră că este esențial să se încurajeze aceste inițiative pentru stimularea pieței interne a energiei și integrarea unei părți din ce în ce mai mare de resurse regenerabile de energie, precum și pentru a dezvolta alte proiecte majore de infrastructură în țările terțe, în special în regiunea Mediteranei și a Eurasiei; constată că sursele regenerabile de energie sunt cele mai bune resurse locale de energie de pe continentul nostru și solicită, așadar, o implementare ambițioasă a obligațiilor statelor membre în materie de energie regenerabilă; |
| --- | --- |

50.

remarcă faptul că pentru a combate schimbările climatice, vor fi necesare investiții substanțiale în infrastructura energetică până în 2020 și după acest an, inclusiv investiții pentru a moderniza rețelele energetice ale Europei, super-rețelele energetice și rețelele inteligente cu adevărat europene, coridoare verzi, finalizarea proiectului Galileo, tehnologia ecologică, e-sănătatea, rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T) și accesul liber și echitabil la tehnologiile informației și comunicării și la internetul în bandă largă; subliniază, mai departe, că, pentru a stimula creșterea economică, deschidere piețelor și îmbunătățirea drepturilor consumatorilor, precum și creșterea securității energetice a aprovizionării cu energie a UE este esențial să se finalizeze piața internă a energiei iar statele membre să fie încurajate să implementeze rapid al treilea pachet energetic; consideră că este esențial să se încurajeze aceste inițiative pentru stimularea pieței interne a energiei și integrarea unei părți din ce în ce mai mare de resurse regenerabile de energie, precum și pentru a dezvolta alte proiecte majore de infrastructură în țările terțe, în special în regiunea Mediteranei și a Eurasiei; constată că sursele regenerabile de energie sunt cele mai bune resurse locale de energie de pe continentul nostru și solicită, așadar, o implementare ambițioasă a obligațiilor statelor membre în materie de energie regenerabilă;

| 51. | reamintește că Uniunea Europeană trebuie să investească masiv în infrastructurile de transport, cum ar fi TEN-T, să sporească crearea de locuri de muncă, să îmbunătățească coeziunea socială și teritorială și să creeze un sistem sustenabil și interoperabil de transport; invită la o combinare a modurilor de transport și la utilizarea inteligentă a logisticii, deoarece pentru a reduce emisiile de carbon din sectorul transporturilor și a-i asigura sustenabilitatea, este nevoie de inovare, de noi tehnologii și de resurse financiare; |
| --- | --- |

51.

reamintește că Uniunea Europeană trebuie să investească masiv în infrastructurile de transport, cum ar fi TEN-T, să sporească crearea de locuri de muncă, să îmbunătățească coeziunea socială și teritorială și să creeze un sistem sustenabil și interoperabil de transport; invită la o combinare a modurilor de transport și la utilizarea inteligentă a logisticii, deoarece pentru a reduce emisiile de carbon din sectorul transporturilor și a-i asigura sustenabilitatea, este nevoie de inovare, de noi tehnologii și de resurse financiare;

Inițiativa principală „O politică industrială adaptată erei globalizării”

| 52. | își exprimă ferm sprijinul pentru a politică industrială care să creeze cel mai bun mediu de păstrare și dezvoltare a unei baze industriale puternice, competitive și diversificate în Europa; salută și subliniază faptul că o asemenea politică acoperă întregul sistem industrial și are ca obiectiv principal crearea unor condiții-cadru adecvate; |
| --- | --- |

52.

își exprimă ferm sprijinul pentru a politică industrială care să creeze cel mai bun mediu de păstrare și dezvoltare a unei baze industriale puternice, competitive și diversificate în Europa; salută și subliniază faptul că o asemenea politică acoperă întregul sistem industrial și are ca obiectiv principal crearea unor condiții-cadru adecvate;

| 53. | solicită o transformare a industriei europene printr-o politică industrială sustenabilă, orientată spre crearea de locuri de muncă sustenabile din punct de vedere ecologic, precum și spre ameliorarea eficienței resurselor și a utilizării resurselor; consideră că dezvoltarea sustenabilă a industriei europene impune un dialog intens cu angajații și lucrătorii; reamintește faptul că această tranziție va impune măsuri care să ajute lucrătorii în tranziția spre o economie nouă și sustenabilă din punctul de vedere ecologic; |
| --- | --- |

53.

solicită o transformare a industriei europene printr-o politică industrială sustenabilă, orientată spre crearea de locuri de muncă sustenabile din punct de vedere ecologic, precum și spre ameliorarea eficienței resurselor și a utilizării resurselor; consideră că dezvoltarea sustenabilă a industriei europene impune un dialog intens cu angajații și lucrătorii; reamintește faptul că această tranziție va impune măsuri care să ajute lucrătorii în tranziția spre o economie nouă și sustenabilă din punctul de vedere ecologic;

| 54. | atrage atenția că strategia EU 2020 ar trebui să facă publice costurile și beneficiile conversiei la o economie sustenabilă și eficientă din punct de vedere energetic și remarcă că facilitarea ajustării industriei la schimbările structurale reprezintă un obiectiv al Uniunii și al statelor membre; |
| --- | --- |

54.

atrage atenția că strategia EU 2020 ar trebui să facă publice costurile și beneficiile conversiei la o economie sustenabilă și eficientă din punct de vedere energetic și remarcă că facilitarea ajustării industriei la schimbările structurale reprezintă un obiectiv al Uniunii și al statelor membre;

| 55. | reiterează solicitarea Parlamentului de a asigura o finanțare adecvată pentru sprijinirea tehnologiilor energetice nepoluante, sustenabile și eficiente, cu emisii reduse de dioxid de carbon, care se ridică la cheltuieli de cel puțin 2 miliarde EUR pe an din bugetul UE, în plus față de PC7 și Programul pentru competitivitate și inovare, începând cu 2010; solicită în acest sens, ca statele membre și Comisia să elaboreze de urgență un calendar de finanțare cu privire la resursele pe care le vor aloca pentru a se asigura că fondurile vor fi disponibile din 2010 pentru diferitele inițiative ale planului SET, precum și pentru inițiative complementare; |
| --- | --- |

55.

reiterează solicitarea Parlamentului de a asigura o finanțare adecvată pentru sprijinirea tehnologiilor energetice nepoluante, sustenabile și eficiente, cu emisii reduse de dioxid de carbon, care se ridică la cheltuieli de cel puțin 2 miliarde EUR pe an din bugetul UE, în plus față de PC7 și Programul pentru competitivitate și inovare, începând cu 2010; solicită în acest sens, ca statele membre și Comisia să elaboreze de urgență un calendar de finanțare cu privire la resursele pe care le vor aloca pentru a se asigura că fondurile vor fi disponibile din 2010 pentru diferitele inițiative ale planului SET, precum și pentru inițiative complementare;

Inițiativa principală „O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă”

| 56. | consideră că este important să fie analizată competitivitatea în scădere a Europei la scară globală, și că, având în vedere penuria de forță de muncă estimată pe termen lung, este de asemenea, important să reflectăm la perioada de după criză și să analizăm sisteme europene care să permită migrarea cunoștințelor și evitarea „exodului creierelor” europene; |
| --- | --- |

56.

consideră că este important să fie analizată competitivitatea în scădere a Europei la scară globală, și că, având în vedere penuria de forță de muncă estimată pe termen lung, este de asemenea, important să reflectăm la perioada de după criză și să analizăm sisteme europene care să permită migrarea cunoștințelor și evitarea „exodului creierelor” europene;

| 57. | consideră că reducerea șomajului în rândul tinerilor și stimularea unei potriviri efective între competențe și necesitățile pieței ar trebui să fie punctul focal al acestei politici, iar în acest scop este necesară facilitarea mobilității transfrontaliere a studenților și cercetătorilor prin schimburi, precum și încurajarea stagiilor, pentru a promova atractivitatea pe plan internațional a instituțiilor europene de învățământ superior; Consideră că angajamentul Europei pentru educație ar trebui să-și găsească expresia practică în strategia UE 2020 și salută inițiativa Comisiei de a include în această strategie obiective cuantificabile în materie de educație; |
| --- | --- |

57.

consideră că reducerea șomajului în rândul tinerilor și stimularea unei potriviri efective între competențe și necesitățile pieței ar trebui să fie punctul focal al acestei politici, iar în acest scop este necesară facilitarea mobilității transfrontaliere a studenților și cercetătorilor prin schimburi, precum și încurajarea stagiilor, pentru a promova atractivitatea pe plan internațional a instituțiilor europene de învățământ superior; Consideră că angajamentul Europei pentru educație ar trebui să-și găsească expresia practică în strategia UE 2020 și salută inițiativa Comisiei de a include în această strategie obiective cuantificabile în materie de educație;

| 58. | solicită statelor membre, Consiliului, Comisiei și Parlamentului să adopte până la sfârșitul anului o strategie ambițioasă privind locurile de muncă ecologice, care să stabilească condițiile-cadru pentru folosirea potențialului de creare de locuri de muncă al unei economii mai sustenabile, bazate pe competențe și inovare, și care să asigure că tranziția spre o astfel de economie se va baza pe formare, învățarea pe tot parcursul vieții și securitate socială pentru toți; |
| --- | --- |

58.

solicită statelor membre, Consiliului, Comisiei și Parlamentului să adopte până la sfârșitul anului o strategie ambițioasă privind locurile de muncă ecologice, care să stabilească condițiile-cadru pentru folosirea potențialului de creare de locuri de muncă al unei economii mai sustenabile, bazate pe competențe și inovare, și care să asigure că tranziția spre o astfel de economie se va baza pe formare, învățarea pe tot parcursul vieții și securitate socială pentru toți;

Inițiativa principală „O platformă europeană împotriva sărăciei”

| 59. | salută propunerea Comisiei privind o platformă împotriva sărăciei, dar subliniază că lupta împotriva sărăciei trebuie intensificată; consideră, în această privință, că strategia UE 2020 ar trebui să includă în mod explicit obiective ambițioase de reducere a inegalităților și, mai concret, a discrepanței dintre bogați și săraci; consideră, de aceea, că sărăcia trebuie măsurată ca „sărăcie relativă” pentru a contribui la identificarea celor care riscă excluderea; |
| --- | --- |

59.

salută propunerea Comisiei privind o platformă împotriva sărăciei, dar subliniază că lupta împotriva sărăciei trebuie intensificată; consideră, în această privință, că strategia UE 2020 ar trebui să includă în mod explicit obiective ambițioase de reducere a inegalităților și, mai concret, a discrepanței dintre bogați și săraci; consideră, de aceea, că sărăcia trebuie măsurată ca „sărăcie relativă” pentru a contribui la identificarea celor care riscă excluderea;

| 60. | consideră că alegerea indicatorilor de sărăcie și incluziune socială trebuie să reflecte necesitatea de a reduce sărăcia prin integrarea persoanelor, în special a femeilor, pe piața muncii; solicită, de aceea, dezvoltarea unor noi instrumente pentru măsurarea legăturii dintre excluderea de pe piața muncii și sărăcie la nivel individual; subliniază că serviciile sociale sunt esențiale pentru realizarea incluziunii sociale; |
| --- | --- |

60.

consideră că alegerea indicatorilor de sărăcie și incluziune socială trebuie să reflecte necesitatea de a reduce sărăcia prin integrarea persoanelor, în special a femeilor, pe piața muncii; solicită, de aceea, dezvoltarea unor noi instrumente pentru măsurarea legăturii dintre excluderea de pe piața muncii și sărăcie la nivel individual; subliniază că serviciile sociale sunt esențiale pentru realizarea incluziunii sociale;

Politica de coeziune

| 61. | consideră că o politică de coeziune puternică și bine finanțată, care să acopere toate regiunile Europene, trebuie să fie în acord deplin cu strategia UE 2020 și că o astfel de politică, cu abordarea sa orizontală, constituie o condiție prealabilă pentru atingerea obiectivelor UE 2020, precum și pentru obținerea coeziunii sociale, economice și teritoriale a UE; îndeamnă așadar la simplificarea în continuare la normelor de implementare a politicii de coeziune în sprijinul accesibilității, al responsabilității și al unei abordări mai orientate spre provocările viitoare și spre riscul unor crize economice; |
| --- | --- |

61.

consideră că o politică de coeziune puternică și bine finanțată, care să acopere toate regiunile Europene, trebuie să fie în acord deplin cu strategia UE 2020 și că o astfel de politică, cu abordarea sa orizontală, constituie o condiție prealabilă pentru atingerea obiectivelor UE 2020, precum și pentru obținerea coeziunii sociale, economice și teritoriale a UE; îndeamnă așadar la simplificarea în continuare la normelor de implementare a politicii de coeziune în sprijinul accesibilității, al responsabilității și al unei abordări mai orientate spre provocările viitoare și spre riscul unor crize economice;

| 62. | consideră că criza globală ar trebui folosită ca o oportunitate de remodelare a economiei noastre sociale de piață într-un model de societate care are la bază sustenabilitate, solidaritatea, cunoașterea, scăderea semnificativă a sărăciei și crearea de locuri de muncă și că strategia UE 2020 ar trebui să dezvolte potențialul de angajare a forței de muncă al tranziției spre o economie durabilă; |
| --- | --- |

62.

consideră că criza globală ar trebui folosită ca o oportunitate de remodelare a economiei noastre sociale de piață într-un model de societate care are la bază sustenabilitate, solidaritatea, cunoașterea, scăderea semnificativă a sărăciei și crearea de locuri de muncă și că strategia UE 2020 ar trebui să dezvolte potențialul de angajare a forței de muncă al tranziției spre o economie durabilă;

Politica agricolă comună

| 63. | subliniază că ar trebui luate în discuție reforma PAC până în 2013 și o strategie privind sustenabilitatea forestieră în cadrul strategiei UE 2020; este convins că, dacă beneficiază de un cadru adecvat de politici și de resursele bugetare corespunzătoare, agricultura și sectorul forestier pot juca un rol important în strategia europeană generală, elaborată pentru a asigura redresarea economică, contribuind, în același timp, la securitatea alimentară la nivelul UE și la nivel mondial, protejând peisajul rural care reprezintă 90 % din teritoriul UE, asigurând protecția locurilor de muncă în zonele rurale, asigurând avantaje în domeniul mediului și aducând o contribuție importantă la cercetarea în materie de surse alternative de energie; |
| --- | --- |

63.

subliniază că ar trebui luate în discuție reforma PAC până în 2013 și o strategie privind sustenabilitatea forestieră în cadrul strategiei UE 2020; este convins că, dacă beneficiază de un cadru adecvat de politici și de resursele bugetare corespunzătoare, agricultura și sectorul forestier pot juca un rol important în strategia europeană generală, elaborată pentru a asigura redresarea economică, contribuind, în același timp, la securitatea alimentară la nivelul UE și la nivel mondial, protejând peisajul rural care reprezintă 90 % din teritoriul UE, asigurând protecția locurilor de muncă în zonele rurale, asigurând avantaje în domeniul mediului și aducând o contribuție importantă la cercetarea în materie de surse alternative de energie;

Acțiunile externe ale Uniunii Europene

| 64. | atrage atenția asupra faptului că ar trebuie să se acorde mai multă atenție dimensiunii externe a strategiei UE 2020; îndeamnă Comisia să aplice o abordare mai largă și mai cuprinzătoare în acțiunile sale externe, în conformitate cu conceptul european de coerență a politicilor în favoarea dezvoltării; invită Comisia să folosească strategia sa comercială pentru a promova valorile fundamentale ale Uniunii, cum ar fi promovarea drepturilor omului, democrația, statul de drept, libertățile fundamentale și protecția mediului; |
| --- | --- |

64.

atrage atenția asupra faptului că ar trebuie să se acorde mai multă atenție dimensiunii externe a strategiei UE 2020; îndeamnă Comisia să aplice o abordare mai largă și mai cuprinzătoare în acțiunile sale externe, în conformitate cu conceptul european de coerență a politicilor în favoarea dezvoltării; invită Comisia să folosească strategia sa comercială pentru a promova valorile fundamentale ale Uniunii, cum ar fi promovarea drepturilor omului, democrația, statul de drept, libertățile fundamentale și protecția mediului;

| 65. | subliniază că Comisia ar trebui să își elaboreze strategia comercială pentru Europa 2020 astfel încât politica comercială a UE să devină un adevărat vector pentru crearea de locuri de muncă, reducerea sărăciei și dezvoltarea sustenabilă la nivel mondial, și că ar trebui să aibă în vedere din timp un dialog deschis cu Parlamentul European și cu societatea civilă asupra priorităților UE în perioadă ulterioară rundei de la Doha, în special în ceea ce privește standardele sociale și de mediu și reforma OMC; |
| --- | --- |

65.

subliniază că Comisia ar trebui să își elaboreze strategia comercială pentru Europa 2020 astfel încât politica comercială a UE să devină un adevărat vector pentru crearea de locuri de muncă, reducerea sărăciei și dezvoltarea sustenabilă la nivel mondial, și că ar trebui să aibă în vedere din timp un dialog deschis cu Parlamentul European și cu societatea civilă asupra priorităților UE în perioadă ulterioară rundei de la Doha, în special în ceea ce privește standardele sociale și de mediu și reforma OMC;

*

* *

| 66. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European și Comisiei. |
| --- | --- |

66.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0053.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0186.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/65 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/65

---

Miercuri, 16 iunie 2010Guvernanța economică

P7_TA(2010)0224

Rezoluția Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la guvernanța economică

2011/C 236 E/09

Parlamentul European,

având în vedere Consiliul European informal din 11 februarie 2010,

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2010 referitoare la UE 2020 (1),

având în vedere rezultatul reuniunii șefilor de stat și de guvern ai țărilor din zona euro și a Consiliului ECOFIN privind mecanismul european de stabilizare financiară,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 mai 2010 intitulată „Consolidarea coordonării politicilor economice” (COM(2010)0250),

având în vedere cele șase rapoarte adoptate în cadrul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare la 10 mai 2010,

având în vedere activitatea Comisiei sale speciale privind criza financiară, economică și socială,

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât actuala criză financiară și economică demonstrează necesitatea unei guvernanțe economice și monetare mai ferme; |
| --- | --- |

A.

întrucât actuala criză financiară și economică demonstrează necesitatea unei guvernanțe economice și monetare mai ferme;

| B. | întrucât Strategia UE 2020 ar trebui să promoveze creșterea economică și crearea de locuri de muncă și întrucât reducerea PIB-ului cu 4 %, scăderea producției industriale și numărul total de șomeri de peste 23 de milioane de femei și bărbați reprezintă o problemă socială și economică importantă, |
| --- | --- |

B.

întrucât Strategia UE 2020 ar trebui să promoveze creșterea economică și crearea de locuri de muncă și întrucât reducerea PIB-ului cu 4 %, scăderea producției industriale și numărul total de șomeri de peste 23 de milioane de femei și bărbați reprezintă o problemă socială și economică importantă,

Un mecanism european de stabilizare financiară pentru a garanta stabilitatea monedei euro ca prim pas important

| 1. | consideră că acordul din 9 mai 2010 privind crearea unui mecanism european de stabilizare financiară pentru a ajuta atât țările din zona euro, cât și pe cele din afara ei, confruntate cu dificultăți financiare, reprezintă un moment crucial în istoria europeană; regretă că factorii de decizie europeni nu au luat măsuri decisive mai devreme, în ciuda accentuării crizei financiare; |
| --- | --- |

1.

consideră că acordul din 9 mai 2010 privind crearea unui mecanism european de stabilizare financiară pentru a ajuta atât țările din zona euro, cât și pe cele din afara ei, confruntate cu dificultăți financiare, reprezintă un moment crucial în istoria europeană; regretă că factorii de decizie europeni nu au luat măsuri decisive mai devreme, în ciuda accentuării crizei financiare;

| 2. | reamintește Comisiei și statelor membre că Parlamentul va trebui să își dea aprobarea în cazul în care Comisia și Consiliul vor dori să aplice mecanismul european de stabilizare financiară pe piețele internaționale de capital; |
| --- | --- |

2.

reamintește Comisiei și statelor membre că Parlamentul va trebui să își dea aprobarea în cazul în care Comisia și Consiliul vor dori să aplice mecanismul european de stabilizare financiară pe piețele internaționale de capital;

| 3. | consideră că acordul menționat reprezintă un prim pas important în crearea unui cadru mai solid și viabil pentru politica economică și monetară a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

consideră că acordul menționat reprezintă un prim pas important în crearea unui cadru mai solid și viabil pentru politica economică și monetară a Uniunii Europene;

| 4. | subliniază faptul că evenimentele recente arată că zona euro are nevoie de o guvernanță economică mai îndrăzneață, precum și că un pilon monetar va eșua în lipsa unui pilon social și economic; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că evenimentele recente arată că zona euro are nevoie de o guvernanță economică mai îndrăzneață, precum și că un pilon monetar va eșua în lipsa unui pilon social și economic;

Uniunea Europeană trebuie să își reformeze sistemul de guvernanță economică pentru a fi mai bine pregătită în cazul viitoarelor crize

| 5. | subliniază că, pentru a restabili rate solide de creștere și a realiza obiectivul de coeziune economică și socială durabilă, ar trebui să se acorde prioritate eliminării dezechilibrelor macroeconomice semnificative și persistente și a disparităților în materie de competitivitate; salută recunoașterea de către Comisie a acestei necesități în comunicarea sa privind coordonarea politicilor economice; |
| --- | --- |

5.

subliniază că, pentru a restabili rate solide de creștere și a realiza obiectivul de coeziune economică și socială durabilă, ar trebui să se acorde prioritate eliminării dezechilibrelor macroeconomice semnificative și persistente și a disparităților în materie de competitivitate; salută recunoașterea de către Comisie a acestei necesități în comunicarea sa privind coordonarea politicilor economice;

| 6. | solicită grupului operativ creat de Consiliul European din martie 2010 să își accelereze lucrările și să facă propuneri concrete, pe baza metodei comunitare, pentru o coordonare economică mai profundă și mai amplă, înainte de luna septembrie 2010; |
| --- | --- |

6.

solicită grupului operativ creat de Consiliul European din martie 2010 să își accelereze lucrările și să facă propuneri concrete, pe baza metodei comunitare, pentru o coordonare economică mai profundă și mai amplă, înainte de luna septembrie 2010;

| 7. | atrage atenția că viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice este esențială pentru stabilitate și creștere; salută propunerile Comisiei de consolidare a gestionării zonei euro pe termen mediu și lung, destinate să evite repetarea actualei crize monetare și împărtășește opinia sa potrivit căreia Pactul de stabilitate și de creștere necesită mecanisme mai eficace de stimulare și de sancționare; |
| --- | --- |

7.

atrage atenția că viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice este esențială pentru stabilitate și creștere; salută propunerile Comisiei de consolidare a gestionării zonei euro pe termen mediu și lung, destinate să evite repetarea actualei crize monetare și împărtășește opinia sa potrivit căreia Pactul de stabilitate și de creștere necesită mecanisme mai eficace de stimulare și de sancționare;

| 8. | regretă totuși că, în propunerile sale privind guvernanța economică europeană, Comisia nu a prezentat soluții pentru o coordonare mai precisă a politicilor economice axată pe dezvoltarea unei strategii bugetare comune în cadrul unei strategii cuprinzătoare Europa 2020, cu scopul de a restabili și menține ratele de creștere economică pe termen lung; |
| --- | --- |

8.

regretă totuși că, în propunerile sale privind guvernanța economică europeană, Comisia nu a prezentat soluții pentru o coordonare mai precisă a politicilor economice axată pe dezvoltarea unei strategii bugetare comune în cadrul unei strategii cuprinzătoare Europa 2020, cu scopul de a restabili și menține ratele de creștere economică pe termen lung;

| 9. | subliniază faptul că realizarea unor finanțe publice viabile necesită nu doar cheltuieli efectuate în mod responsabil, ci și o impozitare adecvată și echitabilă, o colectare mai eficace a impozitelor de către autoritățile fiscale naționale și o intensificare a combaterii evaziunii fiscale; în această perspectivă, solicită Comisiei să propună un set de măsuri care să ajute statele membre să restabilească echilibrul conturilor lor publice și să finanțeze investițiile publice din surse financiare inovatoare; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că realizarea unor finanțe publice viabile necesită nu doar cheltuieli efectuate în mod responsabil, ci și o impozitare adecvată și echitabilă, o colectare mai eficace a impozitelor de către autoritățile fiscale naționale și o intensificare a combaterii evaziunii fiscale; în această perspectivă, solicită Comisiei să propună un set de măsuri care să ajute statele membre să restabilească echilibrul conturilor lor publice și să finanțeze investițiile publice din surse financiare inovatoare;

| 10. | subliniază necesitatea ca organismele de supraveghere financiară de la nivel european să colaboreze îndeaproape, atât la nivel micro, cât și macro, pentru a asigura o supraveghere eficace; |
| --- | --- |

10.

subliniază necesitatea ca organismele de supraveghere financiară de la nivel european să colaboreze îndeaproape, atât la nivel micro, cât și macro, pentru a asigura o supraveghere eficace;

| 11. | consideră că ar trebui consolidate competențele Eurostat, inclusiv prin conferirea de competențe în materie de investigație; consideră că informațiile statistice transparente și deschise ar trebui să reprezinte o condiție prealabilă pentru a obține sprijin prin fondurile structurale; este de părere că Comisia trebuie să își asume responsabilitatea de a evalua statisticile furnizate de statele membre; |
| --- | --- |

11.

consideră că ar trebui consolidate competențele Eurostat, inclusiv prin conferirea de competențe în materie de investigație; consideră că informațiile statistice transparente și deschise ar trebui să reprezinte o condiție prealabilă pentru a obține sprijin prin fondurile structurale; este de părere că Comisia trebuie să își asume responsabilitatea de a evalua statisticile furnizate de statele membre;

| 12. | solicită crearea unui „Fond monetar european” (FME), la care țările din zona euro să contribuie proporțional cu valoarea PIB-ului lor și prin amenzi stabilite în funcție de datoria și deficitul excesive pe care le înregistrează; fiecare stat membru ar putea obține de la FME fonduri în limita sumelor cu care a contribuit în trecut; totuși, în cazul în care o țară are nevoie de resurse sau de garanții suplimentare, aceasta va trebui să accepte un program de reformă specific, a cărui aplicare va fi supravegheată de Comisie; |
| --- | --- |

12.

solicită crearea unui „Fond monetar european” (FME), la care țările din zona euro să contribuie proporțional cu valoarea PIB-ului lor și prin amenzi stabilite în funcție de datoria și deficitul excesive pe care le înregistrează; fiecare stat membru ar putea obține de la FME fonduri în limita sumelor cu care a contribuit în trecut; totuși, în cazul în care o țară are nevoie de resurse sau de garanții suplimentare, aceasta va trebui să accepte un program de reformă specific, a cărui aplicare va fi supravegheată de Comisie;

| 13. | solicită Comisiei să prezinte o evaluare a impactului macroeconomic al pachetului de măsuri propuse pentru menținerea stabilității financiare în Uniunea Europeană și să publice o comunicare privind fezabilitatea, riscurile și avantajele emisiunii de euroobligațiuni; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei să prezinte o evaluare a impactului macroeconomic al pachetului de măsuri propuse pentru menținerea stabilității financiare în Uniunea Europeană și să publice o comunicare privind fezabilitatea, riscurile și avantajele emisiunii de euroobligațiuni;

Uniunea Europeană trebuie să își reformeze sistemul de guvernanță economică pentru a asigura punerea în aplicare reușită a viitoarei sale Strategii Europa 2020

| 14. | consideră că structura de guvernanță a Strategiei Europa 2020 ar trebui consolidată pentru a se garanta că, spre deosebire de Strategia de la Lisabona, obiectivele sale vor fi realizate; regretă, prin urmare, absența propunerilor în acest sens din partea Comisiei și a Consiliului, în ciuda cererii insistente adresate de Parlament în Rezoluția sa din 10 martie 2010 referitoare la Europa 2020; |
| --- | --- |

14.

consideră că structura de guvernanță a Strategiei Europa 2020 ar trebui consolidată pentru a se garanta că, spre deosebire de Strategia de la Lisabona, obiectivele sale vor fi realizate; regretă, prin urmare, absența propunerilor în acest sens din partea Comisiei și a Consiliului, în ciuda cererii insistente adresate de Parlament în Rezoluția sa din 10 martie 2010 referitoare la Europa 2020;

| 15. | subliniază importanța creării unei legături mai puternice între instrumentele Pactului de stabilitate și de creștere, instrumentele macroeconomice și programele naționale de reformă din Strategia UE 2020 printr-o prezentare coerentă a acestora, asigurând inclusiv o mai bună comparabilitate a bugetelor naționale în ceea ce privește cheltuielile încadrate la diferite categorii; statele membre ar trebui să își considere politicile economice nu numai ca o problemă de interes național, ci și ca o problemă de interes comun și ar trebui să formuleze politicile respective în consecință; reamintește statelor membre rolul sporit al orientărilor generale ale politicilor economice; |
| --- | --- |

15.

subliniază importanța creării unei legături mai puternice între instrumentele Pactului de stabilitate și de creștere, instrumentele macroeconomice și programele naționale de reformă din Strategia UE 2020 printr-o prezentare coerentă a acestora, asigurând inclusiv o mai bună comparabilitate a bugetelor naționale în ceea ce privește cheltuielile încadrate la diferite categorii; statele membre ar trebui să își considere politicile economice nu numai ca o problemă de interes național, ci și ca o problemă de interes comun și ar trebui să formuleze politicile respective în consecință; reamintește statelor membre rolul sporit al orientărilor generale ale politicilor economice;

| 16. | consideră că, în locul utilizării în continuare a metodei deschise de coordonare în domeniul politicilor economice, este necesară o utilizare mai extinsă a măsurilor cu caracter obligatoriu pentru a garanta reușita noii strategii; |
| --- | --- |

16.

consideră că, în locul utilizării în continuare a metodei deschise de coordonare în domeniul politicilor economice, este necesară o utilizare mai extinsă a măsurilor cu caracter obligatoriu pentru a garanta reușita noii strategii;

| 17. | consideră că Strategia Europa 2020 nu se axează suficient de mult pe aspecte esențiale din sarcina statelor membre și subliniază că există probleme majore cu privire la conținutul și gestionarea „inițiativelor emblematice” și a „obiectivelor”; |
| --- | --- |

17.

consideră că Strategia Europa 2020 nu se axează suficient de mult pe aspecte esențiale din sarcina statelor membre și subliniază că există probleme majore cu privire la conținutul și gestionarea „inițiativelor emblematice” și a „obiectivelor”;

| 18. | își reiterează solicitările anterioare pentru o strategie unică și integrată de dezvoltare a Europei, care să cuprindă orientări pe termen lung privind creșterea economică, pentru a construi o economie mai bună, mai echitabilă și mai viabilă, care să asigure prosperitatea tuturor; |
| --- | --- |

18.

își reiterează solicitările anterioare pentru o strategie unică și integrată de dezvoltare a Europei, care să cuprindă orientări pe termen lung privind creșterea economică, pentru a construi o economie mai bună, mai echitabilă și mai viabilă, care să asigure prosperitatea tuturor;

| 19. | își reiterează solicitarea de integrare a strategiilor suprapuse, precum Strategia Europa 2020, Strategia de dezvoltare durabilă și Pactul de stabilitate și de creștere; regretă că Consiliul European a respins această abordare și a lăsat nesoluționată problema incoerenței în materie de politici; |
| --- | --- |

19.

își reiterează solicitarea de integrare a strategiilor suprapuse, precum Strategia Europa 2020, Strategia de dezvoltare durabilă și Pactul de stabilitate și de creștere; regretă că Consiliul European a respins această abordare și a lăsat nesoluționată problema incoerenței în materie de politici;

| 20. | consideră că o guvernanță economică eficace implică o responsabilitate de gestiune adecvată și mai solidă conferită Comisiei, care să îi permită să utilizeze atât instrumentele existente, cât și instrumentele noi prevăzute de Tratatul de la Lisabona, cum ar fi articolele 121, 122, 136, 172, 173 și 194, prin care Comisiei i se conferă sarcina de a coordona planurile și măsurile de reformă și de a elabora o strategie comună; |
| --- | --- |

20.

consideră că o guvernanță economică eficace implică o responsabilitate de gestiune adecvată și mai solidă conferită Comisiei, care să îi permită să utilizeze atât instrumentele existente, cât și instrumentele noi prevăzute de Tratatul de la Lisabona, cum ar fi articolele 121, 122, 136, 172, 173 și 194, prin care Comisiei i se conferă sarcina de a coordona planurile și măsurile de reformă și de a elabora o strategie comună;

| 21. | îndeamnă Consiliul European și Comisia să elaboreze o abordare de tip „sancțiuni și recompense” și să utilizeze mecanismele de asigurare a conformității în temeiul articolului 136 din tratat, cum ar fi stimulentele economice (fonduri suplimentare din partea UE, de exemplu), dar și sancțiuni care să vizeze promovarea unei guvernanțe economice consolidate a UE, în special a unei guvernanțe consolidată în temeiul Strategiei UE 2020; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă Consiliul European și Comisia să elaboreze o abordare de tip „sancțiuni și recompense” și să utilizeze mecanismele de asigurare a conformității în temeiul articolului 136 din tratat, cum ar fi stimulentele economice (fonduri suplimentare din partea UE, de exemplu), dar și sancțiuni care să vizeze promovarea unei guvernanțe economice consolidate a UE, în special a unei guvernanțe consolidată în temeiul Strategiei UE 2020;

| 22. | consideră că realizarea unei guvernanțe economice consolidate trebuie să fie însoțită de consolidarea legitimității democratice a guvernanței europene, printr-o implicare mai strânsă și mai oportună a Parlamentului European și a parlamentelor naționale pe tot parcursul acestui proces; invită Consiliul și Comisia să aplice în mod corespunzător dispozițiile din Tratatul de la Lisabona referitoare la implicarea activă a Parlamentului în domeniul politicilor economice, definită la articolul 121 alineatele (5) și (6) și invită Comisia să facă propuneri detaliate pentru instituirea unui dialog interinstituțional politic și legislativ regulat în acest domeniu politic crucial; |
| --- | --- |

22.

consideră că realizarea unei guvernanțe economice consolidate trebuie să fie însoțită de consolidarea legitimității democratice a guvernanței europene, printr-o implicare mai strânsă și mai oportună a Parlamentului European și a parlamentelor naționale pe tot parcursul acestui proces; invită Consiliul și Comisia să aplice în mod corespunzător dispozițiile din Tratatul de la Lisabona referitoare la implicarea activă a Parlamentului în domeniul politicilor economice, definită la articolul 121 alineatele (5) și (6) și invită Comisia să facă propuneri detaliate pentru instituirea unui dialog interinstituțional politic și legislativ regulat în acest domeniu politic crucial;

Bugetul UE și planurile naționale de reformă ar trebui să fie coerente cu obiectivele Strategiei Europa 2020 pentru a favoriza creșterea economică și dezvoltarea durabile

| 23. | insistă asupra faptului că, pentru a asigura credibilitatea Strategiei UE 2020, este necesar un nivel mai ridicat de compatibilitate și complementaritate a bugetelor naționale ale celor 27 de state membre și a bugetului UE; subliniază rolul mai important pe care ar trebui să îl aibă bugetul UE prin cumularea resurselor; |
| --- | --- |

23.

insistă asupra faptului că, pentru a asigura credibilitatea Strategiei UE 2020, este necesar un nivel mai ridicat de compatibilitate și complementaritate a bugetelor naționale ale celor 27 de state membre și a bugetului UE; subliniază rolul mai important pe care ar trebui să îl aibă bugetul UE prin cumularea resurselor;

| 24. | subliniază importanța investițiilor publice sau private pe termen lung în finanțarea infrastructurilor necesare pentru realizarea inițiativelor emblematice propuse în Strategia UE 2020, și invită Comisia să propună măsuri pentru a adapta cadrul european de reglementare în scopul de a promova cooperarea între investitorii pe termen lung; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța investițiilor publice sau private pe termen lung în finanțarea infrastructurilor necesare pentru realizarea inițiativelor emblematice propuse în Strategia UE 2020, și invită Comisia să propună măsuri pentru a adapta cadrul european de reglementare în scopul de a promova cooperarea între investitorii pe termen lung;

| 25. | subliniază că Strategia Europa 2020 poate fi credibilă doar dacă este finanțată adecvat și dorește să vadă o abordare mai ambițioasă în proiectul de buget 2011 în vederea aplicării cu succes a Strategiei Europa 2020; regretă că în proiectul de buget 2011 nu se alocă suficiente fonduri programelor emblematice din cadrul Strategiei Europa 2020; subliniază că o implicare sporită a Băncii Europene de Investiții (BEI) și o utilizare mai extinsă a parteneriatelor de tip public-privat (PPP) pot constitui o abordare eficace, fără însă să reprezinte o soluție universală; regretă că această chestiune nu este abordată nici de Consiliul European, nici de Comisie; |
| --- | --- |

25.

subliniază că Strategia Europa 2020 poate fi credibilă doar dacă este finanțată adecvat și dorește să vadă o abordare mai ambițioasă în proiectul de buget 2011 în vederea aplicării cu succes a Strategiei Europa 2020; regretă că în proiectul de buget 2011 nu se alocă suficiente fonduri programelor emblematice din cadrul Strategiei Europa 2020; subliniază că o implicare sporită a Băncii Europene de Investiții (BEI) și o utilizare mai extinsă a parteneriatelor de tip public-privat (PPP) pot constitui o abordare eficace, fără însă să reprezinte o soluție universală; regretă că această chestiune nu este abordată nici de Consiliul European, nici de Comisie;

| 26. | solicită Comisiei Europene să clarifice relația dintre liniile bugetare ale Uniunii și obiectivele corespunzătoare ale Strategiei Europa 2020; insistă ca, înainte de sfârșitul primei jumătăți a anului 2010, Comisia să prezinte o propunere de revizuire a actualului cadru financiar multianual (CFM) 2007-2013 pentru a găsi resurse bugetare suplimentare necesare realizării obiectivelor Strategiei UE 2020; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei Europene să clarifice relația dintre liniile bugetare ale Uniunii și obiectivele corespunzătoare ale Strategiei Europa 2020; insistă ca, înainte de sfârșitul primei jumătăți a anului 2010, Comisia să prezinte o propunere de revizuire a actualului cadru financiar multianual (CFM) 2007-2013 pentru a găsi resurse bugetare suplimentare necesare realizării obiectivelor Strategiei UE 2020;

| 27. | solicită informații suplimentare cu privire la implicațiile pe care mecanismul european de stabilizare financiară convenit de Consiliul extraordinar ECOFIN din 9-10 mai 2010 le va avea asupra bugetului UE; |
| --- | --- |

27.

solicită informații suplimentare cu privire la implicațiile pe care mecanismul european de stabilizare financiară convenit de Consiliul extraordinar ECOFIN din 9-10 mai 2010 le va avea asupra bugetului UE;

| 28. | subliniază importanța revizuirii actualului CFM în conformitate cu concluziile Consiliului European din 15-16 decembrie 2005 și pentru a-l armoniza cu cerințele Tratatului de la Lisabona, pentru a putea finanța inițiativele prezentate în Strategia Europa 2020, precum și alte inițiative și angajamente politice asumate în cadrul actualului și viitorului CFM; |
| --- | --- |

28.

subliniază importanța revizuirii actualului CFM în conformitate cu concluziile Consiliului European din 15-16 decembrie 2005 și pentru a-l armoniza cu cerințele Tratatului de la Lisabona, pentru a putea finanța inițiativele prezentate în Strategia Europa 2020, precum și alte inițiative și angajamente politice asumate în cadrul actualului și viitorului CFM;

| 29. | subliniază cerința ca bugetul UE să reflecte necesitatea de a finanța tranziția spre o economie viabilă din punctul de vedere al mediului; |
| --- | --- |

29.

subliniază cerința ca bugetul UE să reflecte necesitatea de a finanța tranziția spre o economie viabilă din punctul de vedere al mediului;

Parlamentul European solicită să fie implicat mai mult în formularea propunerilor detaliate din cadrul Strategiei Europa 2020

| 30. | subliniază că va lua o decizie privind orientările referitoare la ocuparea forței de muncă în urma primirii unui răspuns satisfăcător cu privire la structura de guvernanță și la cadrul bugetar aferente Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

30.

subliniază că va lua o decizie privind orientările referitoare la ocuparea forței de muncă în urma primirii unui răspuns satisfăcător cu privire la structura de guvernanță și la cadrul bugetar aferente Strategiei Europa 2020;

| 31. | subliniază că documentele anuale ale Comisiei cuprinzând recomandări și avertizări politice cu privire la îndeplinirea de către statele membre a obiectivelor Strategiei Europa 2020 ar trebui să stea la baza deciziilor Consiliului European; consideră că aceste rapoarte ar trebui să fie dezbătute în Parlament înainte de a fi examinate de Consiliul European; |
| --- | --- |

31.

subliniază că documentele anuale ale Comisiei cuprinzând recomandări și avertizări politice cu privire la îndeplinirea de către statele membre a obiectivelor Strategiei Europa 2020 ar trebui să stea la baza deciziilor Consiliului European; consideră că aceste rapoarte ar trebui să fie dezbătute în Parlament înainte de a fi examinate de Consiliul European;

*

* *

| 32. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European și Comisiei. |
| --- | --- |

32.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0053.

---

Joi, 17 iunie 2010

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/69 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/69

---

Joi, 17 iunie 2010Politicile UE în favoarea apărătorilor drepturilor omului

P7_TA(2010)0226

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la politicile UE în favoarea apărătorilor drepturilor omului (2009/2199(INI))

2011/C 236 E/10

Parlamentul European,

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, Declarația universală a drepturilor omului, Pactele internaționale privind drepturile omului, Pactul internațional privind drepturile civile și politice (PIDCP) și Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC),

având în vedere Declarația Organizației Națiunilor Unite privind apărătorii drepturilor omului și activitățile Reprezentantului special al Organizației Națiunilor Unite în legătură cu situația apărătorilor drepturilor omului,

având în vedere Tratatul de la Lisabona, în special articolele 3 și 21 din acesta, precum și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

având în vedere Orientările Uniunii Europene privind drepturile omului și, în particular, Orientările Uniunii Europene privind apărătorii drepturilor omului, adoptate în iunie 2004 și revizuite în 2008; având, de asemenea, în vedere Orientările privind dialogurile referitoare la drepturile omului, adoptate în decembrie 2001 și revizuite în 2009,

având în vedere Rezoluția sa din 6 septembrie 2007 referitoare la funcționarea dialogurilor și a consultărilor cu țările terțe cu privire la drepturile omului (1),

având în vedere clauzele privind drepturile omului din acordurile externe ale UE,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1889/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială (IEDDO) (2),

având în vedere Rezoluția sa din 25 aprilie 2002 privind Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind rolul Uniunii Europene în promovarea drepturilor omului și în procesul de democratizare din țările terțe (3),

având în vedere orientările sale specifice privind activitățile deputaților Parlamentului European referitoare la drepturile omului și democrație în cadrul vizitelor acestora în țările terțe,

având în vedere Statutul Premiului Saharov pentru libertatea de gândire, adoptat de către Conferința Președinților Parlamentului European la 15 mai 2003 și modificat la 14 iunie 2006,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare cu privire la situația drepturilor omului în lume și, în special, anexele sale cu privire la cazurile individuale,

având în vedere dezbaterile periodice și rezoluțiile adoptate în cadrul procedurii de urgență privind cazurile de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept,

având în vedere Declarația Comitetului de Miniștri cu privire la acțiunile Consiliului Europei vizând îmbunătățirea protecției apărătorilor drepturilor omului și de promovare a activităților acestora, adoptată la 6 februarie 2008,

având în vedere Rezoluția adoptată la 24 februarie 2009 de Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei cu privire la situația apărătorilor drepturilor omului în statele membre ale Consiliului Europei (4),

având în vedere Recomandarea cu privire la statutul juridic al organizațiilor neguvernamentale din Europa (5), adoptată de Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei la 10 octombrie 2007,

având în vedere instrumentele regionale privind drepturile omului incluzând, în special, Convenția europeană a drepturilor omului, Carta africană privind drepturile omului și ale popoarelor, rezoluțiile adoptate de Comisia africană pentru drepturile omului și popoarelor referitoare la apărătorii drepturilor omului, Convenția americană privind drepturile omului și Carta arabă a drepturilor omului,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize) (6),

având în vedere programele pentru protecția și adăpostirea apărătorilor drepturilor omului amenințați, care sunt puse în aplicare în unele state membre ale UE,

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0157/2010),

| A. | întrucât, în conformitate cu Carta Organizației Națiunilor Unite, fiecare stat membru are responsabilitatea de a promova respectul universal pentru drepturile și libertățile omului, precum și aplicarea lor în practică, |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu Carta Organizației Națiunilor Unite, fiecare stat membru are responsabilitatea de a promova respectul universal pentru drepturile și libertățile omului, precum și aplicarea lor în practică,

| B. | întrucât, în conformitate cu Declarația ONU adoptată în 1998, termenul de „apărător al drepturilor omului” este utilizat pentru a desemna persoanele care, în mod individual sau colectiv, acționează în vederea promovării sau protejării drepturilor omului prin mijloace pașnice, |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu Declarația ONU adoptată în 1998, termenul de „apărător al drepturilor omului” este utilizat pentru a desemna persoanele care, în mod individual sau colectiv, acționează în vederea promovării sau protejării drepturilor omului prin mijloace pașnice,

| C. | întrucât apărătorii drepturilor omului din întreaga lume joacă un rol esențial în ceea ce privește protejarea și promovarea drepturilor fundamentale ale omului, adesea cu riscul propriei vieți și întrucât apărătorii drepturilor omului sunt, de asemenea, actori-cheie în procesul de consolidare a principiilor democratice din țările lor, mențin imparțialitatea și transparența în activitatea pe care o desfășoară și dezvoltă credibilitatea prin prezentarea de rapoarte precise, constituind astfel legătura umană dintre democrație și respectarea drepturilor omului, |
| --- | --- |

C.

întrucât apărătorii drepturilor omului din întreaga lume joacă un rol esențial în ceea ce privește protejarea și promovarea drepturilor fundamentale ale omului, adesea cu riscul propriei vieți și întrucât apărătorii drepturilor omului sunt, de asemenea, actori-cheie în procesul de consolidare a principiilor democratice din țările lor, mențin imparțialitatea și transparența în activitatea pe care o desfășoară și dezvoltă credibilitatea prin prezentarea de rapoarte precise, constituind astfel legătura umană dintre democrație și respectarea drepturilor omului,

| D. | întrucât sprijinirea apărătorilor drepturilor omului este un element cu tradiție în politica externă a Uniunii Europene din domeniul drepturilor omului, întrucât sprijinul UE diferă totuși în funcție de țările în cauză, |
| --- | --- |

D.

întrucât sprijinirea apărătorilor drepturilor omului este un element cu tradiție în politica externă a Uniunii Europene din domeniul drepturilor omului, întrucât sprijinul UE diferă totuși în funcție de țările în cauză,

| E. | întrucât, în particular, Uniunea Europeană manifestă un interes specific în ceea ce privește îmbunătățirea protecției drepturilor omului, conform prevederilor Tratatului de la Lisabona, prin aderarea Uniunii Europene la Convenția Europeană pentru Protecția Drepturilor Omului și a Libertăților Fundamentale, |
| --- | --- |

E.

întrucât, în particular, Uniunea Europeană manifestă un interes specific în ceea ce privește îmbunătățirea protecției drepturilor omului, conform prevederilor Tratatului de la Lisabona, prin aderarea Uniunii Europene la Convenția Europeană pentru Protecția Drepturilor Omului și a Libertăților Fundamentale,

| F. | întrucât Parlamentul European joacă un rol important în ceea ce privește promovarea drepturilor omului și a democrației, inclusiv protecția apărătorilor acestora, prin delegații în țări terțe, audieri, rezoluții, scrisori și, nu în ultimul rând, prin Premiul Saharov, precum și prin rapoartele sale referitoare la drepturile omului în lume, |
| --- | --- |

F.

întrucât Parlamentul European joacă un rol important în ceea ce privește promovarea drepturilor omului și a democrației, inclusiv protecția apărătorilor acestora, prin delegații în țări terțe, audieri, rezoluții, scrisori și, nu în ultimul rând, prin Premiul Saharov, precum și prin rapoartele sale referitoare la drepturile omului în lume,

| G. | întrucât Uniunea Europeană își coordonează din ce în ce mai mult acțiunile cu alte mecanisme regionale și internaționale, instituite în Africa, Europa și cele două Americi pentru a monitoriza îndeaproape situația apărătorilor drepturilor omului și îndeamnă statele să asigure un mediu permisiv pentru activitatea acestora, în conformitate cu obligațiile internaționale și regionale în domeniul drepturilor omului, |
| --- | --- |

G.

întrucât Uniunea Europeană își coordonează din ce în ce mai mult acțiunile cu alte mecanisme regionale și internaționale, instituite în Africa, Europa și cele două Americi pentru a monitoriza îndeaproape situația apărătorilor drepturilor omului și îndeamnă statele să asigure un mediu permisiv pentru activitatea acestora, în conformitate cu obligațiile internaționale și regionale în domeniul drepturilor omului,

| H. | întrucât credibilitatea Uniunii Europene în calitate de protectoare a apărătorilor drepturilor omului în lume este strâns legată de respectarea în interiorul UE a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, |
| --- | --- |

H.

întrucât credibilitatea Uniunii Europene în calitate de protectoare a apărătorilor drepturilor omului în lume este strâns legată de respectarea în interiorul UE a drepturilor omului și a libertăților fundamentale,

| I. | întrucât apărătorii drepturilor omului se confruntă ei înșiși, în cursul activității lor, cu încălcări ale drepturilor omului și întrucât printre acestea se numără asasinatele, amenințările cu moartea, răpirile, arestările și detențiile arbitrare, precum și alte acțiuni de hărțuire și intimidare, de exemplu prin campanii de defăimare; întrucât toate aceste acte de violență pot fi îndreptate și asupra membrilor nucleului familial al acestora, inclusiv asupra copiilor lor, precum și a celorlalte rude ale apărătorilor drepturilor omului, pentru a-i împiedica să-și continue activitatea; întrucât campaniile în favoarea drepturilor omului sunt afectate, în multe regiuni, de persecuțiile la care sunt supuși apărătorii drepturilor omului și de îngrădirile impuse activităților acestora, |
| --- | --- |

I.

întrucât apărătorii drepturilor omului se confruntă ei înșiși, în cursul activității lor, cu încălcări ale drepturilor omului și întrucât printre acestea se numără asasinatele, amenințările cu moartea, răpirile, arestările și detențiile arbitrare, precum și alte acțiuni de hărțuire și intimidare, de exemplu prin campanii de defăimare; întrucât toate aceste acte de violență pot fi îndreptate și asupra membrilor nucleului familial al acestora, inclusiv asupra copiilor lor, precum și a celorlalte rude ale apărătorilor drepturilor omului, pentru a-i împiedica să-și continue activitatea; întrucât campaniile în favoarea drepturilor omului sunt afectate, în multe regiuni, de persecuțiile la care sunt supuși apărătorii drepturilor omului și de îngrădirile impuse activităților acestora,

| J. | întrucât protejarea apărătorilor drepturilor omului necesită punerea în practică a politicilor UE în materie de drepturi ale omului în general, |
| --- | --- |

J.

întrucât protejarea apărătorilor drepturilor omului necesită punerea în practică a politicilor UE în materie de drepturi ale omului în general,

| K. | întrucât apărătorii de sex feminin ai drepturilor omului sunt expuși unor riscuri deosebite și întrucât, printre alte grupuri și categorii de apărători care sunt deosebit de expuse atacurilor și încălcărilor drepturilor omului, ca rezultat al muncii lor, se numără cei care promovează drepturile civile și politice, în special libertatea de exprimare și de gândire, conștiință și religie, inclusiv drepturile minorităților religioase, precum și drepturile economice, sociale și culturale, în primul rând drepturile colective, cum sunt dreptul la hrană și dreptul de acces la resursele naturale, inclusiv sindicaliștii precum și cei care activează în favoarea drepturilor minorităților și comunităților, drepturilor copiilor, drepturilor populațiilor indigene și drepturilor LGBT, precum și persoanele care luptă împotriva corupției, |
| --- | --- |

K.

întrucât apărătorii de sex feminin ai drepturilor omului sunt expuși unor riscuri deosebite și întrucât, printre alte grupuri și categorii de apărători care sunt deosebit de expuse atacurilor și încălcărilor drepturilor omului, ca rezultat al muncii lor, se numără cei care promovează drepturile civile și politice, în special libertatea de exprimare și de gândire, conștiință și religie, inclusiv drepturile minorităților religioase, precum și drepturile economice, sociale și culturale, în primul rând drepturile colective, cum sunt dreptul la hrană și dreptul de acces la resursele naturale, inclusiv sindicaliștii precum și cei care activează în favoarea drepturilor minorităților și comunităților, drepturilor copiilor, drepturilor populațiilor indigene și drepturilor LGBT, precum și persoanele care luptă împotriva corupției,

| L. | întrucât în scopul persecutării apărătorilor drepturilor omului sunt utilizate mijloace din ce în ce mai sofisticate, prin aplicarea unor noi tehnologii, ca și printr-o legislație restrictivă în materie de ONG-uri și piedici administrative care limitează sever spațiul și posibilitățile de acțiune ale unei societăți civile independente, întrucât, după cum subliniază în această privință, unele guverne obstrucționează sau împiedică apărătorii drepturilor omului să-și înregistreze în mod oficial organizațiile și apoi îi urmăresc în justiție pentru că-și exercită dreptul la libertatea de asociere în mod ilegal, |
| --- | --- |

L.

întrucât în scopul persecutării apărătorilor drepturilor omului sunt utilizate mijloace din ce în ce mai sofisticate, prin aplicarea unor noi tehnologii, ca și printr-o legislație restrictivă în materie de ONG-uri și piedici administrative care limitează sever spațiul și posibilitățile de acțiune ale unei societăți civile independente, întrucât, după cum subliniază în această privință, unele guverne obstrucționează sau împiedică apărătorii drepturilor omului să-și înregistreze în mod oficial organizațiile și apoi îi urmăresc în justiție pentru că-și exercită dreptul la libertatea de asociere în mod ilegal,

| M. | întrucât aceste acțiuni constituie o încălcare evidentă a legislației internaționale în materie de drepturi ale omului și a mai multor libertăți fundamentale universal recunoscute, |
| --- | --- |

M.

întrucât aceste acțiuni constituie o încălcare evidentă a legislației internaționale în materie de drepturi ale omului și a mai multor libertăți fundamentale universal recunoscute,

| N. | întrucât apărătorii drepturilor omului sunt, de asemenea, supuși anumitor restricții și, uneori, sunt vizați direct de anumite politici, acte normative și proceduri prezentate drept măsuri de „securitate”, însoțite adesea de acțiuni de stigmatizare și acuzații de terorism, |
| --- | --- |

N.

întrucât apărătorii drepturilor omului sunt, de asemenea, supuși anumitor restricții și, uneori, sunt vizați direct de anumite politici, acte normative și proceduri prezentate drept măsuri de „securitate”, însoțite adesea de acțiuni de stigmatizare și acuzații de terorism,

| O. | întrucât, printre dificultățile cu care se confruntă asociațiile și grupările de apărători ai drepturilor omului continuă să se numere confiscarea unor obiecte de mobilier, închiderea sediilor, aplicarea unor amenzi considerabile și controlul meticulos și cu subiectivism al conturilor bancare, |
| --- | --- |

O.

întrucât, printre dificultățile cu care se confruntă asociațiile și grupările de apărători ai drepturilor omului continuă să se numere confiscarea unor obiecte de mobilier, închiderea sediilor, aplicarea unor amenzi considerabile și controlul meticulos și cu subiectivism al conturilor bancare,

| P. | întrucât acordurile comerciale care includ o clauză referitoare la drepturile omului pot oferi UE posibilitatea de a condiționa comerțul de respectarea drepturilor omului, |
| --- | --- |

P.

întrucât acordurile comerciale care includ o clauză referitoare la drepturile omului pot oferi UE posibilitatea de a condiționa comerțul de respectarea drepturilor omului,

| 1. | își exprimă prețuirea pentru contribuția inestimabilă adusă de apărătorii drepturilor omului la protejarea și promovarea drepturilor omului, a statului de drept, democrației și prevenirii conflictelor, cu riscul propriei lor siguranțe și a aceleia a familiilor și rudelor lor; salută faptul că Declarația ONU din 1998 nu dă o definiție restrictivă a termenului de „apărători ai drepturilor omului” și, în acest sens, cere Comisiei și Consiliului să sprijine ferm această abordare; |
| --- | --- |

1.

își exprimă prețuirea pentru contribuția inestimabilă adusă de apărătorii drepturilor omului la protejarea și promovarea drepturilor omului, a statului de drept, democrației și prevenirii conflictelor, cu riscul propriei lor siguranțe și a aceleia a familiilor și rudelor lor; salută faptul că Declarația ONU din 1998 nu dă o definiție restrictivă a termenului de „apărători ai drepturilor omului” și, în acest sens, cere Comisiei și Consiliului să sprijine ferm această abordare;

| 2. | solicită UE să acorde prioritate implementării cu mai multă eficacitate a instrumentelor și mecanismelor existente, în vederea protejării coerente și sistematice a apărătorilor drepturilor omului în Uniunea Europeană; recomandă ca Înalta Reprezentantă a Uniunii Europene pentru politica externă și de securitate să adopte măsuri și o metodologie mai eficace, orientate asupra rezultatelor, inclusiv evaluări ale dialogurilor și politicilor existente în materie de drepturi ale omului; |
| --- | --- |

2.

solicită UE să acorde prioritate implementării cu mai multă eficacitate a instrumentelor și mecanismelor existente, în vederea protejării coerente și sistematice a apărătorilor drepturilor omului în Uniunea Europeană; recomandă ca Înalta Reprezentantă a Uniunii Europene pentru politica externă și de securitate să adopte măsuri și o metodologie mai eficace, orientate asupra rezultatelor, inclusiv evaluări ale dialogurilor și politicilor existente în materie de drepturi ale omului;

| 3. | îndeamnă UE și statele sale membre să-și exprime voința politică de a sprijini acțiunile apărătorilor drepturilor omului, utilizând astfel mai bine toate instrumentele existente și dezvoltând mecanisme noi, complementare, care să susțină și să promoveze activitatea acestora pe baza unei adevărate strategii participative, ce trebuie să-și aducă contribuția la crearea unui mediu permisiv, în care activiștii să-și poată îndeplini îndatoririle și să se bucure de protecție; subliniază că toate acestea trebuie însoțite de o politică urmărind prevenirea și protejarea apărătorilor drepturilor omului împotriva atacurilor și amenințărilor, atât prin măsuri de urgență, cât și prin măsuri pe termen lung; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă UE și statele sale membre să-și exprime voința politică de a sprijini acțiunile apărătorilor drepturilor omului, utilizând astfel mai bine toate instrumentele existente și dezvoltând mecanisme noi, complementare, care să susțină și să promoveze activitatea acestora pe baza unei adevărate strategii participative, ce trebuie să-și aducă contribuția la crearea unui mediu permisiv, în care activiștii să-și poată îndeplini îndatoririle și să se bucure de protecție; subliniază că toate acestea trebuie însoțite de o politică urmărind prevenirea și protejarea apărătorilor drepturilor omului împotriva atacurilor și amenințărilor, atât prin măsuri de urgență, cât și prin măsuri pe termen lung;

Consolidarea și inovațiile instituționale prevăzute de Tratatul de la Lisabona

| 4. | reamintește că, după cum se menționează la articolele 3 și 21, Tratatul de la Lisabona așează promovarea și protejarea drepturilor omului în centrul acțiunii externe a Uniunii; subliniază că promovarea drepturilor omului, atât ca valoare fundamentală, cât și ca obiectiv al politicii externe a Uniunii, trebuie să se oglindească, în mod prioritar, în procesul de creare și în structura Serviciului European de Acțiune Externă, inclusiv prin alocarea unor resurse umane suficiente; solicită, în consecință, instituirea în cadrul SEAE a unui serviciu centralizat, cu responsabilități specifice în ceea ce îi privește pe apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

4.

reamintește că, după cum se menționează la articolele 3 și 21, Tratatul de la Lisabona așează promovarea și protejarea drepturilor omului în centrul acțiunii externe a Uniunii; subliniază că promovarea drepturilor omului, atât ca valoare fundamentală, cât și ca obiectiv al politicii externe a Uniunii, trebuie să se oglindească, în mod prioritar, în procesul de creare și în structura Serviciului European de Acțiune Externă, inclusiv prin alocarea unor resurse umane suficiente; solicită, în consecință, instituirea în cadrul SEAE a unui serviciu centralizat, cu responsabilități specifice în ceea ce îi privește pe apărătorii drepturilor omului;

| 5. | subliniază că, până în prezent, misiunile UE au implementat nesatisfăcător orientările legate de apărătorii drepturilor omului și solicită Comisiei să efectueze o analiză aprofundată, spre a garanta soluționarea acestei probleme; remarcă, în acest sens, că în urma adoptării Tratatului de la Lisabona, delegațiile Comisiei în țările terțe trebuie să fructifice pe deplin noile oportunități, însă poartă și răspunderea de a aborda cu mai mult succes acest aspect în noua lor calitate de delegații ale Uniunii, cu un rol mai important în termeni de reprezentare a UE și implementare a politicii în materie de drepturi ale omului; își reiterează, prin urmare, solicitarea ca în toate țările să fie numiți politicieni de înaltă calificare, cu responsabilități specifice în ceea ce privește drepturile omului și democrația și ca orientările să fie integrate, iar bunele practici în materie de drepturi ale omului dezvoltate și implementate în programele de formare a personalului misiunilor UE, în fișele posturilor și în procedeele de evaluare; |
| --- | --- |

5.

subliniază că, până în prezent, misiunile UE au implementat nesatisfăcător orientările legate de apărătorii drepturilor omului și solicită Comisiei să efectueze o analiză aprofundată, spre a garanta soluționarea acestei probleme; remarcă, în acest sens, că în urma adoptării Tratatului de la Lisabona, delegațiile Comisiei în țările terțe trebuie să fructifice pe deplin noile oportunități, însă poartă și răspunderea de a aborda cu mai mult succes acest aspect în noua lor calitate de delegații ale Uniunii, cu un rol mai important în termeni de reprezentare a UE și implementare a politicii în materie de drepturi ale omului; își reiterează, prin urmare, solicitarea ca în toate țările să fie numiți politicieni de înaltă calificare, cu responsabilități specifice în ceea ce privește drepturile omului și democrația și ca orientările să fie integrate, iar bunele practici în materie de drepturi ale omului dezvoltate și implementate în programele de formare a personalului misiunilor UE, în fișele posturilor și în procedeele de evaluare;

| 6. | relevă importanța clauzelor referitoare la drepturile omului din cadrul politicilor comerciale, al parteneriatelor și al acordurilor dintre UE și țările terțe; propune o „evaluare în funcție de drepturile omului” a țărilor terțe care se angajează în relații comerciale cu UE; |
| --- | --- |

6.

relevă importanța clauzelor referitoare la drepturile omului din cadrul politicilor comerciale, al parteneriatelor și al acordurilor dintre UE și țările terțe; propune o „evaluare în funcție de drepturile omului” a țărilor terțe care se angajează în relații comerciale cu UE;

| 7. | se așteaptă ca numirea Înaltei Reprezentante pentru politica externă și de securitate care este, în același timp, și vicepreședintă a Comisiei, ca și înființarea unui serviciu comun de acțiune externă, să îmbunătățească considerabil coerența și eficacitatea UE în acest domeniu și recomandă insistent ca ÎR/VP să instituționalizeze elaborarea unor strategii locale, în strânsă cooperare cu societatea civilă independentă locală, inclusiv evaluarea regulată a acestora, astfel încât să se asigure o implementare reală a măsurilor de protecție consacrate în Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

7.

se așteaptă ca numirea Înaltei Reprezentante pentru politica externă și de securitate care este, în același timp, și vicepreședintă a Comisiei, ca și înființarea unui serviciu comun de acțiune externă, să îmbunătățească considerabil coerența și eficacitatea UE în acest domeniu și recomandă insistent ca ÎR/VP să instituționalizeze elaborarea unor strategii locale, în strânsă cooperare cu societatea civilă independentă locală, inclusiv evaluarea regulată a acestora, astfel încât să se asigure o implementare reală a măsurilor de protecție consacrate în Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului;

| 8. | consideră că este necesar să se dea curs în mod sistematic și să se îmbunătățească contactele cu societatea civilă, precum și accesul apărătorilor drepturilor omului la delegațiile și misiunile UE de la fața locului; salută, în această privință, cererea Președinției spaniole de a se numi la nivel local un ofițer de legătură comun, ales dintre membrii misiunilor UE pentru apărătorii drepturilor omului, însărcinați cu coordonarea activităților Uniunii Europene prin promovarea unui acces lărgit la informațiile privind încălcarea drepturilor omului și cooperarea cu societatea civilă, ceea ce ar asigura transparența modului în care își exercită responsabilitățile, cât și posibilitatea de a acționa rapid, în mod flexibil, în situații de urgență; solicită ca Parlamentul să fie informat cu privire la aceste numiri; |
| --- | --- |

8.

consideră că este necesar să se dea curs în mod sistematic și să se îmbunătățească contactele cu societatea civilă, precum și accesul apărătorilor drepturilor omului la delegațiile și misiunile UE de la fața locului; salută, în această privință, cererea Președinției spaniole de a se numi la nivel local un ofițer de legătură comun, ales dintre membrii misiunilor UE pentru apărătorii drepturilor omului, însărcinați cu coordonarea activităților Uniunii Europene prin promovarea unui acces lărgit la informațiile privind încălcarea drepturilor omului și cooperarea cu societatea civilă, ceea ce ar asigura transparența modului în care își exercită responsabilitățile, cât și posibilitatea de a acționa rapid, în mod flexibil, în situații de urgență; solicită ca Parlamentul să fie informat cu privire la aceste numiri;

Către o abordare mai coerentă și sistematică în cadrul politicii UE în domeniul drepturilor omului

| 9. | își exprimă îngrijorarea cu privire la neaplicarea Orientărilor UE privind apărătorii drepturilor omului; insistă ca aceste orientări să fie implementate pe deplin și în mod corespunzător de toate delegațiile UE și ca toate acestea să elaboreze strategii locale de implementare înainte de finele anului 2010 sau, în cazul în care astfel de strategii există deja, ca ele să fie revizuite până la aceeași dată; solicită ca lista acestor strategii locale să fie pusă la dispoziția Parlamentului European și publicată în Raportul anual al UE privind drepturile omului; |
| --- | --- |

9.

își exprimă îngrijorarea cu privire la neaplicarea Orientărilor UE privind apărătorii drepturilor omului; insistă ca aceste orientări să fie implementate pe deplin și în mod corespunzător de toate delegațiile UE și ca toate acestea să elaboreze strategii locale de implementare înainte de finele anului 2010 sau, în cazul în care astfel de strategii există deja, ca ele să fie revizuite până la aceeași dată; solicită ca lista acestor strategii locale să fie pusă la dispoziția Parlamentului European și publicată în Raportul anual al UE privind drepturile omului;

| 10. | solicită Consiliului, Comisiei și delegațiilor UE să implice activ apărătorii drepturilor omului și organizațiile lor în elaborarea, monitorizarea și revizuirea proceselor din cadrul strategiilor locale, întrucât toate acestea influențează valoarea efectivă a respectivelor strategii; |
| --- | --- |

10.

solicită Consiliului, Comisiei și delegațiilor UE să implice activ apărătorii drepturilor omului și organizațiile lor în elaborarea, monitorizarea și revizuirea proceselor din cadrul strategiilor locale, întrucât toate acestea influențează valoarea efectivă a respectivelor strategii;

| 11. | consideră că întâlnirile, organizate cel puțin o dată pe an, dintre apărătorii drepturilor omului și diplomați, conform prevederilor din orientările UE, pot contribui în mod evident la instituirea unor astfel de procese și încuraja organizarea regulată a mai multor asemenea întâlniri în viitor; solicită depunerea unor eforturi care să asigure participarea la aceste întâlniri a apărătorilor drepturilor omului de diferite profiluri care își desfășoară activitatea la nivel național, precum și participarea apărătorilor de la nivel regional; |
| --- | --- |

11.

consideră că întâlnirile, organizate cel puțin o dată pe an, dintre apărătorii drepturilor omului și diplomați, conform prevederilor din orientările UE, pot contribui în mod evident la instituirea unor astfel de procese și încuraja organizarea regulată a mai multor asemenea întâlniri în viitor; solicită depunerea unor eforturi care să asigure participarea la aceste întâlniri a apărătorilor drepturilor omului de diferite profiluri care își desfășoară activitatea la nivel național, precum și participarea apărătorilor de la nivel regional;

| 12. | solicită, prin urmare, Înaltei Reprezentante pentru politica externă și de securitate să analizeze posibilitatea organizării unei întruniri internaționale cu apărătorii drepturilor omului, cu participarea organismelor relevante ale Organizației Națiunilor Unite, secretariatelor convențiilor regionale pentru drepturile omului și a ONG-urilor regionale și internaționale, în scopul îmbunătățirii protecției acordate apărătorilor drepturilor omului și al promovării drepturilor omului în întreaga lume; |
| --- | --- |

12.

solicită, prin urmare, Înaltei Reprezentante pentru politica externă și de securitate să analizeze posibilitatea organizării unei întruniri internaționale cu apărătorii drepturilor omului, cu participarea organismelor relevante ale Organizației Națiunilor Unite, secretariatelor convențiilor regionale pentru drepturile omului și a ONG-urilor regionale și internaționale, în scopul îmbunătățirii protecției acordate apărătorilor drepturilor omului și al promovării drepturilor omului în întreaga lume;

| 13. | subliniază necesitatea unei perspective de gen în contextul implementării orientărilor, cu acțiuni punctuale, în favoarea apărătorilor drepturilor femeilor și a altor grupuri deosebit de vulnerabile, cum sunt jurnaliștii și promotorii drepturilor economice, sociale și culturale, ai drepturilor copiilor și a celor care se ocupă de drepturile minorităților, în special drepturile minorităților lingvistice și religioase, drepturile populațiilor indigene și drepturile LGBT; |
| --- | --- |

13.

subliniază necesitatea unei perspective de gen în contextul implementării orientărilor, cu acțiuni punctuale, în favoarea apărătorilor drepturilor femeilor și a altor grupuri deosebit de vulnerabile, cum sunt jurnaliștii și promotorii drepturilor economice, sociale și culturale, ai drepturilor copiilor și a celor care se ocupă de drepturile minorităților, în special drepturile minorităților lingvistice și religioase, drepturile populațiilor indigene și drepturile LGBT;

| 14. | subliniază importanța libertății cuvântului și rolul mijloacelor de informare în masă, atât online cât și offline, în crearea unui mediu permisiv pentru apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

14.

subliniază importanța libertății cuvântului și rolul mijloacelor de informare în masă, atât online cât și offline, în crearea unui mediu permisiv pentru apărătorii drepturilor omului;

| 15. | consideră că dezvoltarea noilor tehnologii și impactul acestora asupra apărătorilor drepturilor omului se cer evaluate, iar rezultatele integrate în programele UE existente din domeniul drepturilor omului și al apărătorilor lor; |
| --- | --- |

15.

consideră că dezvoltarea noilor tehnologii și impactul acestora asupra apărătorilor drepturilor omului se cer evaluate, iar rezultatele integrate în programele UE existente din domeniul drepturilor omului și al apărătorilor lor;

| 16. | este de părere că aspectele esențiale din strategiile locale de aplicare a Orientărilor UE privind apărătorii drepturilor omului ar trebui să fie reflectate în documentele de strategie națională/programele indicative naționale, Planurile de acțiune PEV, Programele anuale de acțiune ale IEDDO și Instrumentul pentru stabilitate (IS); |
| --- | --- |

16.

este de părere că aspectele esențiale din strategiile locale de aplicare a Orientărilor UE privind apărătorii drepturilor omului ar trebui să fie reflectate în documentele de strategie națională/programele indicative naționale, Planurile de acțiune PEV, Programele anuale de acțiune ale IEDDO și Instrumentul pentru stabilitate (IS);

| 17. | reiterează că, în baza Tratatului de la Lisabona, promovarea, protecția și securitatea apărătorilor drepturilor omului trebuie considerate ca un aspect prioritar al relațiilor UE cu țările terțe și integrate, la toate nivelurile și în toate aspectele și instrumentele politicii externe a Uniunii, pentru a mări coerența, eficacitatea și credibilitatea sprijinului acordat de UE apărătorilor drepturilor omului; consideră că dezvoltarea, implementarea eficientă și monitorizarea regulată a unor strategii naționale specifice cu privire la drepturile omului și democrație ar contribui în mod substanțial la această abordare cu scop precis; |
| --- | --- |

17.

reiterează că, în baza Tratatului de la Lisabona, promovarea, protecția și securitatea apărătorilor drepturilor omului trebuie considerate ca un aspect prioritar al relațiilor UE cu țările terțe și integrate, la toate nivelurile și în toate aspectele și instrumentele politicii externe a Uniunii, pentru a mări coerența, eficacitatea și credibilitatea sprijinului acordat de UE apărătorilor drepturilor omului; consideră că dezvoltarea, implementarea eficientă și monitorizarea regulată a unor strategii naționale specifice cu privire la drepturile omului și democrație ar contribui în mod substanțial la această abordare cu scop precis;

| 18. | consideră că apărătorii drepturilor omului din țările terțe ar fi mai bine protejați prin mărirea eficacității dialogurilor UE privind drepturile omului; subliniază necesitatea de a ridica sistematic problema situației apărătorilor drepturilor omului în cadrul tuturor dialogurilor politice și pe tema drepturilor omului, precum și în cadrul negocierilor comerciale cu țările terțe și, în general, situația și îmbunătățirea libertății de asociere în practicile, reglementările și legislațiile naționale, amintind partenerilor că statele poartă răspunderea integrării tuturor obligațiilor și drepturilor incorporate în Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului în legislația națională, inclusiv libertatea de asociere, libertatea de întrunire și dreptul de a primi finanțări din țară și din străinătate în condiții de deplină transparență și cu respectarea autonomiei lor în luarea deciziilor, precum și a libertății de exprimare, care constituie un drept esențial pentru activitatea apărătorilor drepturilor omului; subliniază că ar trebui, de asemenea să se reamintească statelor partenere obligația și responsabilitatea de a proteja și promova respectarea apărătorilor drepturilor omului și a activității acestora, creând condiții care să le permită desfășurarea neîngrădită a activităților de promovare, monitorizare și prezentare de rapoarte cu privire la drepturile omului; |
| --- | --- |

18.

consideră că apărătorii drepturilor omului din țările terțe ar fi mai bine protejați prin mărirea eficacității dialogurilor UE privind drepturile omului; subliniază necesitatea de a ridica sistematic problema situației apărătorilor drepturilor omului în cadrul tuturor dialogurilor politice și pe tema drepturilor omului, precum și în cadrul negocierilor comerciale cu țările terțe și, în general, situația și îmbunătățirea libertății de asociere în practicile, reglementările și legislațiile naționale, amintind partenerilor că statele poartă răspunderea integrării tuturor obligațiilor și drepturilor incorporate în Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului în legislația națională, inclusiv libertatea de asociere, libertatea de întrunire și dreptul de a primi finanțări din țară și din străinătate în condiții de deplină transparență și cu respectarea autonomiei lor în luarea deciziilor, precum și a libertății de exprimare, care constituie un drept esențial pentru activitatea apărătorilor drepturilor omului; subliniază că ar trebui, de asemenea să se reamintească statelor partenere obligația și responsabilitatea de a proteja și promova respectarea apărătorilor drepturilor omului și a activității acestora, creând condiții care să le permită desfășurarea neîngrădită a activităților de promovare, monitorizare și prezentare de rapoarte cu privire la drepturile omului;

| 19. | opinează că, în ceea ce privește primirea unor finanțări interne și din străinătate, ar trebui adoptate criterii specifice în concordanță cu un nivel adecvat de transparență și cu cerințele de confidențialitate necesare; consideră că printre criteriile care ar putea fi luate în considerație, cu titlu pur indicativ, se numără: natura organizației apărătorilor drepturilor omului, numărul de membri, gradul de urgență al sprijinului financiar, o analiză a planului de intervenție pentru apărarea drepturilor omului și necesitățile comunității locale; solicită măsuri care să asigure luarea în considerație a oricăror alte criterii pe care le-ar putea invoca apărătorii drepturilor omului, dacă sunt considerate esențiale pentru desfășurarea activității lor; |
| --- | --- |

19.

opinează că, în ceea ce privește primirea unor finanțări interne și din străinătate, ar trebui adoptate criterii specifice în concordanță cu un nivel adecvat de transparență și cu cerințele de confidențialitate necesare; consideră că printre criteriile care ar putea fi luate în considerație, cu titlu pur indicativ, se numără: natura organizației apărătorilor drepturilor omului, numărul de membri, gradul de urgență al sprijinului financiar, o analiză a planului de intervenție pentru apărarea drepturilor omului și necesitățile comunității locale; solicită măsuri care să asigure luarea în considerație a oricăror alte criterii pe care le-ar putea invoca apărătorii drepturilor omului, dacă sunt considerate esențiale pentru desfășurarea activității lor;

| 20. | reiterează că delegațiile Parlamentului European, în calitatea lor de organisme ale PE în domeniul relațiilor cu țările terțe, ar putea juca un rol încă și mai important în ceea ce privește eforturile de sprijinire a apărătorilor drepturilor omului, în conformitate cu orientările specifice privind acțiunile în favoarea drepturilor omului și democrației ale membrilor Parlamentului European în cursul vizitelor întreprinse în țări terțe; |
| --- | --- |

20.

reiterează că delegațiile Parlamentului European, în calitatea lor de organisme ale PE în domeniul relațiilor cu țările terțe, ar putea juca un rol încă și mai important în ceea ce privește eforturile de sprijinire a apărătorilor drepturilor omului, în conformitate cu orientările specifice privind acțiunile în favoarea drepturilor omului și democrației ale membrilor Parlamentului European în cursul vizitelor întreprinse în țări terțe;

| 21. | solicită să se pună mai mult accentul pe rolul Parlamentului European în cadrul dialogurilor UE cu țările terțe pe tema drepturilor omului; |
| --- | --- |

21.

solicită să se pună mai mult accentul pe rolul Parlamentului European în cadrul dialogurilor UE cu țările terțe pe tema drepturilor omului;

| 22. | încurajează includerea comunității de afaceri în dialogurile privind drepturile omului; |
| --- | --- |

22.

încurajează includerea comunității de afaceri în dialogurile privind drepturile omului;

| 23. | consideră că, atunci când este vorba de protejarea apărătorilor drepturilor omului, este necesară atât o abordare coerentă, coordonată la nivelul UE, cât și de mai mult spațiu de acțiune pentru ca statele membre să-și îndeplinească rolurile complementare ce le revin; |
| --- | --- |

23.

consideră că, atunci când este vorba de protejarea apărătorilor drepturilor omului, este necesară atât o abordare coerentă, coordonată la nivelul UE, cât și de mai mult spațiu de acțiune pentru ca statele membre să-și îndeplinească rolurile complementare ce le revin;

| 24. | condamnă climatul de impunitate în privința actelor comise împotriva apărătorilor, care predomină în numeroase țări din lume; solicită Consiliului și Comisiei să ridice această problemă în cadrul contactelor bilaterale, îndemnând toate statele să asigure aducerea în fața justiției a făptuitorilor, indiferent de poziția sau funcția lor, prin intermediul unor proceduri disciplinare și penale independente și eficiente, având în vedere întotdeauna posibilitatea de a face recurs în fața Curții Europene a Drepturilor Omului, după epuizarea căilor interne de atac; |
| --- | --- |

24.

condamnă climatul de impunitate în privința actelor comise împotriva apărătorilor, care predomină în numeroase țări din lume; solicită Consiliului și Comisiei să ridice această problemă în cadrul contactelor bilaterale, îndemnând toate statele să asigure aducerea în fața justiției a făptuitorilor, indiferent de poziția sau funcția lor, prin intermediul unor proceduri disciplinare și penale independente și eficiente, având în vedere întotdeauna posibilitatea de a face recurs în fața Curții Europene a Drepturilor Omului, după epuizarea căilor interne de atac;

| 25. | subliniază necesitatea de a lua toate măsurile necesare pentru ca siguranța publică, inclusiv combaterea terorismului, să nu fie invocate arbitrar, împotriva apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

25.

subliniază necesitatea de a lua toate măsurile necesare pentru ca siguranța publică, inclusiv combaterea terorismului, să nu fie invocate arbitrar, împotriva apărătorilor drepturilor omului;

| 26. | subliniază că deputații parlamentari joacă, de asemenea, un rol crucial, garantând că legislația națională care poate afecta apărătorii drepturilor omului și activitățile acestora este adaptată în conformitate cu normele recunoscute internațional privind drepturile omului; subliniază, prin urmare, importanța abordării sistematice a acestor probleme de către membrii Parlamentului European în cadrul reuniunilor bilaterale și multilaterale cu alți parlamentari și experți pe teren, în concordanță cu orientările specifice cu privire la activitățile membrilor în Parlamentul European în domeniul drepturilor omului și democrației în cursul vizitelor întreprinse în țările terțe; |
| --- | --- |

26.

subliniază că deputații parlamentari joacă, de asemenea, un rol crucial, garantând că legislația națională care poate afecta apărătorii drepturilor omului și activitățile acestora este adaptată în conformitate cu normele recunoscute internațional privind drepturile omului; subliniază, prin urmare, importanța abordării sistematice a acestor probleme de către membrii Parlamentului European în cadrul reuniunilor bilaterale și multilaterale cu alți parlamentari și experți pe teren, în concordanță cu orientările specifice cu privire la activitățile membrilor în Parlamentul European în domeniul drepturilor omului și democrației în cursul vizitelor întreprinse în țările terțe;

| 27. | subliniază importanța deplinei implicări a societății civile independente în pregătirea dialogurilor pe tema drepturilor omului, fie prin seminare organizate împreună cu societatea civilă, fie prin alte mijloace; consideră că seminarele organizate cu societatea civilă trebuie să fie mai strâns corelate cu dialogurile oficiale, prin publicarea recomandărilor formulate și printr-o mai bună monitorizare și comunicare cu societatea civilă odată ce a avut loc un dialog; subliniază importanța aducerii în discuție a cazurilor individuale în cursul dialogurilor și consideră că publicarea listelor de nume ar intensifica impactul acțiunilor UE și ar atrage atenția publicului asupra acestor cazuri, cu condiția ca dezvăluirea lor să nu prezinte riscuri pentru apărătorii drepturilor omului; subliniază importanța cooperării cu alți apărători ai drepturilor omului și societatea civilă la evaluarea acestor riscuri; |
| --- | --- |

27.

subliniază importanța deplinei implicări a societății civile independente în pregătirea dialogurilor pe tema drepturilor omului, fie prin seminare organizate împreună cu societatea civilă, fie prin alte mijloace; consideră că seminarele organizate cu societatea civilă trebuie să fie mai strâns corelate cu dialogurile oficiale, prin publicarea recomandărilor formulate și printr-o mai bună monitorizare și comunicare cu societatea civilă odată ce a avut loc un dialog; subliniază importanța aducerii în discuție a cazurilor individuale în cursul dialogurilor și consideră că publicarea listelor de nume ar intensifica impactul acțiunilor UE și ar atrage atenția publicului asupra acestor cazuri, cu condiția ca dezvăluirea lor să nu prezinte riscuri pentru apărătorii drepturilor omului; subliniază importanța cooperării cu alți apărători ai drepturilor omului și societatea civilă la evaluarea acestor riscuri;

| 28. | consideră că Inițiativa europeană pentru democrație și drepturile omului (IEDDO., care și-a demonstrat deja capacitatea de a sprijini și promova respectarea drepturilor omului și consolidarea statului de drept, ar trebui să-și intensifice în continuare sprijinul direct acordat apărătorilor drepturilor omului pentru a le satisface nevoile pe termen scurt și pe termen lung, cu certitudinea că se ajunge și la grupurile deosebit de vulnerabile și la apărătorii care locuiesc în zone îndepărtate și în zone cărora li se acordă mai puțină atenție; |
| --- | --- |

28.

consideră că Inițiativa europeană pentru democrație și drepturile omului (IEDDO., care și-a demonstrat deja capacitatea de a sprijini și promova respectarea drepturilor omului și consolidarea statului de drept, ar trebui să-și intensifice în continuare sprijinul direct acordat apărătorilor drepturilor omului pentru a le satisface nevoile pe termen scurt și pe termen lung, cu certitudinea că se ajunge și la grupurile deosebit de vulnerabile și la apărătorii care locuiesc în zone îndepărtate și în zone cărora li se acordă mai puțină atenție;

| 29. | solicită Consiliului și Înaltei Reprezentante să denunțe sistematic și să-și exprime dezaprobarea față de companiile internaționale, atunci când acestea furnizează regimurilor opresive tehnologie de supraveghere, facilitând în acest fel persecutarea și arestarea apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

29.

solicită Consiliului și Înaltei Reprezentante să denunțe sistematic și să-și exprime dezaprobarea față de companiile internaționale, atunci când acestea furnizează regimurilor opresive tehnologie de supraveghere, facilitând în acest fel persecutarea și arestarea apărătorilor drepturilor omului;

Creșterea transparenței și a vizibilității ca măsură de protecție

| 30. | invită Consiliul și Comisia să crească gradul de conștientizare al apărătorilor drepturilor omului, SEAE, ambasadelor UE și Ministerelor de Externe ale statelor UE cu privire la existența orientărilor prin acțiuni specifice, în scopul însușirii și aplicării depline a acestora; consideră că întâlnirile anuale prevăzute în orientări ar oferi un sprijin substanțial apărătorilor drepturilor omului și, de asemenea, ar spori credibilitatea și vizibilitatea acțiunilor UE, arătând, astfel, în mod clar, cât de importantă este protecția drepturilor omului pentru UE; |
| --- | --- |

30.

invită Consiliul și Comisia să crească gradul de conștientizare al apărătorilor drepturilor omului, SEAE, ambasadelor UE și Ministerelor de Externe ale statelor UE cu privire la existența orientărilor prin acțiuni specifice, în scopul însușirii și aplicării depline a acestora; consideră că întâlnirile anuale prevăzute în orientări ar oferi un sprijin substanțial apărătorilor drepturilor omului și, de asemenea, ar spori credibilitatea și vizibilitatea acțiunilor UE, arătând, astfel, în mod clar, cât de importantă este protecția drepturilor omului pentru UE;

| 31. | subliniază că recunoașterea publică și vizibilitatea conferită apărătorilor drepturilor omului și activităților acestora pot, de asemenea, să contribuie la protejarea lor în împrejurări dificile, deoarece făptașii ar putea să nu acționeze, dacă abuzurile nu trec neobservate; invită statele membre UE și delegațiile UE să publice, ori de câte ori este posibil, demersurile și alte activități întreprinse în legătură cu un caz anume, consultându-se întotdeauna cu apărătorul drepturilor omului și familia acestuia/acesteia; invită misiunile UE să ofere apărătorilor drepturilor omului și/sau familiilor acestora, precum și ONG-urilor care au avertizat UE cu privire la un anumit caz, feedback sistematic cu privire la orice măsuri, de orice tip, adoptate în numele lor, după cum se specifică în orientări; |
| --- | --- |

31.

subliniază că recunoașterea publică și vizibilitatea conferită apărătorilor drepturilor omului și activităților acestora pot, de asemenea, să contribuie la protejarea lor în împrejurări dificile, deoarece făptașii ar putea să nu acționeze, dacă abuzurile nu trec neobservate; invită statele membre UE și delegațiile UE să publice, ori de câte ori este posibil, demersurile și alte activități întreprinse în legătură cu un caz anume, consultându-se întotdeauna cu apărătorul drepturilor omului și familia acestuia/acesteia; invită misiunile UE să ofere apărătorilor drepturilor omului și/sau familiilor acestora, precum și ONG-urilor care au avertizat UE cu privire la un anumit caz, feedback sistematic cu privire la orice măsuri, de orice tip, adoptate în numele lor, după cum se specifică în orientări;

| 32. | invită Înalta Reprezentantă a Uniunii Europene pentru politica externă și de securitate și toți comisarii cu atribuții în domeniul relațiilor externe să se întâlnească sistematic cu apărătorii drepturilor omului în cursul deplasărilor oficiale în țările terțe și subliniază că sprijinul acordat apărătorilor drepturilor omului ar trebui, de asemenea, să fie inclus în mod imperativ în mandatul Reprezentanților speciali ai UE; subliniază că atât Înalta Reprezentantă, cât și Reprezentanții speciali vor fi considerați responsabili de către Parlamentul European pentru activitatea lor în această privință; |
| --- | --- |

32.

invită Înalta Reprezentantă a Uniunii Europene pentru politica externă și de securitate și toți comisarii cu atribuții în domeniul relațiilor externe să se întâlnească sistematic cu apărătorii drepturilor omului în cursul deplasărilor oficiale în țările terțe și subliniază că sprijinul acordat apărătorilor drepturilor omului ar trebui, de asemenea, să fie inclus în mod imperativ în mandatul Reprezentanților speciali ai UE; subliniază că atât Înalta Reprezentantă, cât și Reprezentanții speciali vor fi considerați responsabili de către Parlamentul European pentru activitatea lor în această privință;

| 33. | subliniază necesitatea de a sprijini în mod activ și de a dezvolta propunerile cu privire la modalitatea în care rețeaua Premiului Saharov, lansată în decembrie 2008, cu ocazia celei de-a 20 a aniversări a Premiului Saharov, ar putea fi utilizată ca parte a sprijinului susținut pentru apărătorii drepturilor omului, precum și pentru a fructifica mai bine de posibila contribuție a laureaților la diversele acțiuni ale Parlamentului European, cu scopul de a-și îndeplini mandatul; își reafirmă îngrijorarea cu privire la încălcarea drepturilor omului în cazul unor laureați ai Premiului Saharov; |
| --- | --- |

33.

subliniază necesitatea de a sprijini în mod activ și de a dezvolta propunerile cu privire la modalitatea în care rețeaua Premiului Saharov, lansată în decembrie 2008, cu ocazia celei de-a 20 a aniversări a Premiului Saharov, ar putea fi utilizată ca parte a sprijinului susținut pentru apărătorii drepturilor omului, precum și pentru a fructifica mai bine de posibila contribuție a laureaților la diversele acțiuni ale Parlamentului European, cu scopul de a-și îndeplini mandatul; își reafirmă îngrijorarea cu privire la încălcarea drepturilor omului în cazul unor laureați ai Premiului Saharov;

Acțiuni mai coordonate și mai pragmatice în favoarea apărătorilor drepturilor omului

| 34. | consideră că UE trebuie să dezvolte o abordare holistică în ceea ce-i privește pe apărătorii drepturilor omului, pentru a spori credibilitatea și eficiența politicii UE în statele membre UE și în relațiile cu țările terțe, incluzând, în același timp, măsuri de sprijin pentru a garanta siguranța activităților acestora, precum și măsuri preventive și de protecție, ținând cont în același timp de necesitățile pe termen scurt și lung ale apărătorilor drepturilor omului; subliniază că strategia revizuită pentru IEDDO și Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului ar trebui să reflecte această abordare; |
| --- | --- |

34.

consideră că UE trebuie să dezvolte o abordare holistică în ceea ce-i privește pe apărătorii drepturilor omului, pentru a spori credibilitatea și eficiența politicii UE în statele membre UE și în relațiile cu țările terțe, incluzând, în același timp, măsuri de sprijin pentru a garanta siguranța activităților acestora, precum și măsuri preventive și de protecție, ținând cont în același timp de necesitățile pe termen scurt și lung ale apărătorilor drepturilor omului; subliniază că strategia revizuită pentru IEDDO și Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului ar trebui să reflecte această abordare;

| 35. | consideră că UE trebuie să indice în mod clar posibilele sancțiuni care ar putea fi aplicate țărilor terțe ce comit încălcări grave ale drepturilor omului și să le aplice; reiterează, încă o dată, solicitarea adresată Comisiei și Consiliului și, în particular, ÎR/VP de a transpune în practică clauza referitoare la drepturile omului din cuprinsul acordurilor internaționale și de a institui astfel un mecanism veritabil de aplicare concretă a acesteia, în spiritul articolelor 8,9 și 96 din Acordurile de la Cotonou; |
| --- | --- |

35.

consideră că UE trebuie să indice în mod clar posibilele sancțiuni care ar putea fi aplicate țărilor terțe ce comit încălcări grave ale drepturilor omului și să le aplice; reiterează, încă o dată, solicitarea adresată Comisiei și Consiliului și, în particular, ÎR/VP de a transpune în practică clauza referitoare la drepturile omului din cuprinsul acordurilor internaționale și de a institui astfel un mecanism veritabil de aplicare concretă a acesteia, în spiritul articolelor 8,9 și 96 din Acordurile de la Cotonou;

| 36. | consideră că, pentru a dezvolta acțiuni mai pragmatice, Înalta Reprezentantă a Uniunii Europene pentru politica externă și de securitate ar trebui să evalueze periodic aplicarea Orientărilor UE privind apărătorii drepturilor omului de către fiecare delegație UE în țările terțe, să acorde prioritate și să monitorizeze îndeaproape această activitate și să adreseze acelor misiuni în cadrul cărora aplicarea acestor orientări a fost evident slabă recomandarea de a-și intensifica acțiunile; |
| --- | --- |

36.

consideră că, pentru a dezvolta acțiuni mai pragmatice, Înalta Reprezentantă a Uniunii Europene pentru politica externă și de securitate ar trebui să evalueze periodic aplicarea Orientărilor UE privind apărătorii drepturilor omului de către fiecare delegație UE în țările terțe, să acorde prioritate și să monitorizeze îndeaproape această activitate și să adreseze acelor misiuni în cadrul cărora aplicarea acestor orientări a fost evident slabă recomandarea de a-și intensifica acțiunile;

| 37. | invită Consiliul să sporească accesibilitatea Europei pentru apărătorii drepturilor omului care nu pot să rămână în țările lor de origine; invită Consiliul și Comisia să pregătească și să aplice măsuri specifice pentru a facilita accesul unor astfel de apărători ai drepturilor omului către Europa; |
| --- | --- |

37.

invită Consiliul să sporească accesibilitatea Europei pentru apărătorii drepturilor omului care nu pot să rămână în țările lor de origine; invită Consiliul și Comisia să pregătească și să aplice măsuri specifice pentru a facilita accesul unor astfel de apărători ai drepturilor omului către Europa;

| 38. | reamintește necesitatea de a depăși lipsa unei strategii coerente de protecție și azil prin punerea sistematică în aplicare a unor măsuri și inițiative pe termen scurt și lung; solicită Înaltei Reprezentante să prezinte Parlamentului European, până la sfârșitul anului 2010, un raport cu privire la măsurile luate în acest scop; |
| --- | --- |

38.

reamintește necesitatea de a depăși lipsa unei strategii coerente de protecție și azil prin punerea sistematică în aplicare a unor măsuri și inițiative pe termen scurt și lung; solicită Înaltei Reprezentante să prezinte Parlamentului European, până la sfârșitul anului 2010, un raport cu privire la măsurile luate în acest scop;

| 39. | își reiterează solicitarea ca statele membre să dezvolte cu prioritate o politică coordonată de emitere a vizelor în regim de urgență pentru apărătorii drepturilor omului și membrii familiilor acestora, pentru care regimurile speciale aplicate de Spania și Irlanda pot servi drept exemplu; este ferm încredințat că investirea noilor delegații ale Parlamentului European cu competența de a formula recomandări statelor membre cu privire la emiterea de vize în regim de urgență ar reprezenta un progres semnificativ pentru politica Uniunii în domeniul drepturilor omului; opinează că o trimitere clară la această posibilitate în Proiectul de manual pentru procesarea solicitărilor de viză și modificarea vizelor emise ar putea fi de mare ajutor pentru a ajunge la această abordare comună, după cum Parlamentul European s-a exprimat deja în cursul procesului de control juridic al măsurii menționate mai sus; |
| --- | --- |

39.

își reiterează solicitarea ca statele membre să dezvolte cu prioritate o politică coordonată de emitere a vizelor în regim de urgență pentru apărătorii drepturilor omului și membrii familiilor acestora, pentru care regimurile speciale aplicate de Spania și Irlanda pot servi drept exemplu; este ferm încredințat că investirea noilor delegații ale Parlamentului European cu competența de a formula recomandări statelor membre cu privire la emiterea de vize în regim de urgență ar reprezenta un progres semnificativ pentru politica Uniunii în domeniul drepturilor omului; opinează că o trimitere clară la această posibilitate în Proiectul de manual pentru procesarea solicitărilor de viză și modificarea vizelor emise ar putea fi de mare ajutor pentru a ajunge la această abordare comună, după cum Parlamentul European s-a exprimat deja în cursul procesului de control juridic al măsurii menționate mai sus;

| 40. | îndeamnă cele 27 de state membre să urmeze aceeași direcție în ceea ce privește emiterea de vize pentru apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

40.

îndeamnă cele 27 de state membre să urmeze aceeași direcție în ceea ce privește emiterea de vize pentru apărătorii drepturilor omului;

| 41. | subliniază necesitatea ca, concomitent cu aceste vize în regim de urgență, apărătorilor drepturilor omului să li se ofere protecție și adăpost temporar în Europa, alocându-se eventual resurse financiare și locuințe pentru adăpostirea acestora, precum și programe asociate (activități în domeniul drepturilor omului, conferențiere în cadrul universităților europene, cursuri de limbă etc..; salută inițiativa orașelor adăpost promovată de Președinția cehă, precum și Programul Protecție și adăpost implementat de guvernul spaniol cu începere din 2008 și solicită ÎR/VP ca, în cadrul SEAE, să finalizeze, până la sfârșitul anului 2010, un program european de protecție și adăpostire, de implementat în 2011, fără a lipsi însă celelalte orașe de responsabilitățile ce le incumbă; invită, prin urmare, Înalta Reprezentantă să prezinte Parlamentului European un manual cu privire la modul de înființare a unui oraș-adăpost, precum și o propunere-cadru care să sprijine legăturile între astfel de orașe; solicită continuarea sprijinului acordat altor inițiative existente în această privință; |
| --- | --- |

41.

subliniază necesitatea ca, concomitent cu aceste vize în regim de urgență, apărătorilor drepturilor omului să li se ofere protecție și adăpost temporar în Europa, alocându-se eventual resurse financiare și locuințe pentru adăpostirea acestora, precum și programe asociate (activități în domeniul drepturilor omului, conferențiere în cadrul universităților europene, cursuri de limbă etc..; salută inițiativa orașelor adăpost promovată de Președinția cehă, precum și Programul Protecție și adăpost implementat de guvernul spaniol cu începere din 2008 și solicită ÎR/VP ca, în cadrul SEAE, să finalizeze, până la sfârșitul anului 2010, un program european de protecție și adăpostire, de implementat în 2011, fără a lipsi însă celelalte orașe de responsabilitățile ce le incumbă; invită, prin urmare, Înalta Reprezentantă să prezinte Parlamentului European un manual cu privire la modul de înființare a unui oraș-adăpost, precum și o propunere-cadru care să sprijine legăturile între astfel de orașe; solicită continuarea sprijinului acordat altor inițiative existente în această privință;

| 42. | subliniază în continuare că, atunci când este periclitată viața sau sănătatea fizică și mentală a unui apărător al drepturilor omului, statele membre și delegațiile UE ar trebui să sprijine și să dezvolte și alte instrumente de protejare și mecanisme de reacție urgentă; consideră că, pentru aceasta, ar trebui întărită cooperarea cu apărătorii drepturilor omului la nivel local și societatea civilă; |
| --- | --- |

42.

subliniază în continuare că, atunci când este periclitată viața sau sănătatea fizică și mentală a unui apărător al drepturilor omului, statele membre și delegațiile UE ar trebui să sprijine și să dezvolte și alte instrumente de protejare și mecanisme de reacție urgentă; consideră că, pentru aceasta, ar trebui întărită cooperarea cu apărătorii drepturilor omului la nivel local și societatea civilă;

| 43. | salută cooperarea actuală dintre mecanismele de protecție existente la nivel european și internațional, care ar putea fi întărită mai mult prin schimburi sistematice de informații și strategii, pentru a asigura o complementaritate mai bună între toate acestea, atât în ceea ce privește schimbul de informații în cazuri de urgență, cât și coordonarea pentru acțiunile de sprijin pe termen lung, de exemplu prin utilizarea unei platforme online securizate, accesibilă tuturor părților interesate cu statut oficial; salută, în această privință, reuniunile anuale organizate de Consiliul Europei, precum și reuniunile anuale „inter-mecanisme” organizate de Observatorul pentru protejarea apărătorilor drepturilor omului, un program comun al Federației internaționale pentru drepturile omului (FIDH), al Organizației mondiale împotriva torturii (OMCT), cu scopul de a consolida interacțiunea dintre mecanismele și instituțiile internaționale și regionale și instituțiile de protejare a apărătorilor drepturilor omului; invită actualele grupuri operative pentru apărătorii drepturilor omului din Europa din cadrul Grupului de lucru pentru drepturile omului al Consiliului și Consiliului Europei, acesta din urmă fiind o inițiativă aparținând Comisarului Consiliului Europei pentru drepturile omului, să exploreze unele modalități de cooperare mai strânsă; |
| --- | --- |

43.

salută cooperarea actuală dintre mecanismele de protecție existente la nivel european și internațional, care ar putea fi întărită mai mult prin schimburi sistematice de informații și strategii, pentru a asigura o complementaritate mai bună între toate acestea, atât în ceea ce privește schimbul de informații în cazuri de urgență, cât și coordonarea pentru acțiunile de sprijin pe termen lung, de exemplu prin utilizarea unei platforme online securizate, accesibilă tuturor părților interesate cu statut oficial; salută, în această privință, reuniunile anuale organizate de Consiliul Europei, precum și reuniunile anuale „inter-mecanisme” organizate de Observatorul pentru protejarea apărătorilor drepturilor omului, un program comun al Federației internaționale pentru drepturile omului (FIDH), al Organizației mondiale împotriva torturii (OMCT), cu scopul de a consolida interacțiunea dintre mecanismele și instituțiile internaționale și regionale și instituțiile de protejare a apărătorilor drepturilor omului; invită actualele grupuri operative pentru apărătorii drepturilor omului din Europa din cadrul Grupului de lucru pentru drepturile omului al Consiliului și Consiliului Europei, acesta din urmă fiind o inițiativă aparținând Comisarului Consiliului Europei pentru drepturile omului, să exploreze unele modalități de cooperare mai strânsă;

| 44. | solicită ca, în contextul aplicării Tratatului de la Lisabona, instituțiile UE să stabilească un mecanism interinstituțional de cooperare cu privire la apărătorii drepturilor omului; consideră că instituirea acestui mecanism ar putea fi facilitată prin stabilirea unor servicii centralizate pentru apărătorii drepturilor omului în cadrul tuturor instituțiilor și organelor UE, aceste puncte centrale lucrând în strânsă cooperare cu persoanele responsabile pentru drepturile omului și democrație din cadrul misiunilor și a delegațiilor UE; |
| --- | --- |

44.

solicită ca, în contextul aplicării Tratatului de la Lisabona, instituțiile UE să stabilească un mecanism interinstituțional de cooperare cu privire la apărătorii drepturilor omului; consideră că instituirea acestui mecanism ar putea fi facilitată prin stabilirea unor servicii centralizate pentru apărătorii drepturilor omului în cadrul tuturor instituțiilor și organelor UE, aceste puncte centrale lucrând în strânsă cooperare cu persoanele responsabile pentru drepturile omului și democrație din cadrul misiunilor și a delegațiilor UE;

| 45. | invită Consiliul și Comisia să analizeze posibilitatea creării unui sistem de alertă care să fie utilizat în comun de instituțiile UE și toate celelalte mecanisme de protecție; |
| --- | --- |

45.

invită Consiliul și Comisia să analizeze posibilitatea creării unui sistem de alertă care să fie utilizat în comun de instituțiile UE și toate celelalte mecanisme de protecție;

| 46. | consideră că schimbul de informații ar putea fi, de asemenea, facilitat de crearea unor baze de date specifice sau a unor „jurnale de bord” pentru a păstra o evidență a activităților întreprinse, în special în ceea ce privește persoanele, garantând în același timp respectarea deplină a confidențialității; |
| --- | --- |

46.

consideră că schimbul de informații ar putea fi, de asemenea, facilitat de crearea unor baze de date specifice sau a unor „jurnale de bord” pentru a păstra o evidență a activităților întreprinse, în special în ceea ce privește persoanele, garantând în același timp respectarea deplină a confidențialității;

| 47. | invită Comisia Europeană să urmărească și să monitorizeze în mod periodic punerea în aplicare pe termen scurt și lung a Orientărilor UE privind apărătorii drepturilor omului și să prezinte rapoarte Subcomisiei pentru drepturile omului a Parlamentului European; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia Europeană să urmărească și să monitorizeze în mod periodic punerea în aplicare pe termen scurt și lung a Orientărilor UE privind apărătorii drepturilor omului și să prezinte rapoarte Subcomisiei pentru drepturile omului a Parlamentului European;

*

* *

| 48. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și statelor membre ale UE. |
| --- | --- |

48.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și statelor membre ale UE.

---

(1)  JO C 187 E, 24.7.2008, p. 214.

(2)  JO L 386, 29.12.2006, p. 1.

(3)  JO C 131 E, 5.6.2003, p. 147.

(4)  RES/1660(2009).

(5)  CM/Rec(2007)14.

(6)  JO L 243, 15.9.2009, p. 1.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/76 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/76

---

Joi, 17 iunie 2010Calitatea datelor statistice în Uniune și competențele sporite ale Comisiei (Eurostat) în materie de audit

P7_TA(2010)0230

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la calitatea datelor statistice în Uniune și competențe sporite în materie de audit ale Comisiei (Eurostat)

2011/C 236 E/11

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2010)0053),

având în vedere propunerea Comisiei (COM(2005)0071 – 2005/0013(CNS)),

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (BCE) din 31 martie 2010 (COM/2010/28),

având în vedere raportul Comisiei referitor la statisticile guvernului elen privind deficitul și datoria (COM(2010)0001),

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0227/2009),

având în vedere întrebarea din 4 iunie 2010 adresată Comisiei privind calitatea datelor statistice în Uniune și competențe sporite în materie de audit ale Comisiei (Eurostat) (O-0080/2010 – B7-0314/2010),

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Comisiei (Eurostat) i-au lipsit până acum competențele de investigare necesare pentru a îmbunătăți calitatea statisticilor europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisiei (Eurostat) i-au lipsit până acum competențele de investigare necesare pentru a îmbunătăți calitatea statisticilor europene;

| B. | întrucât evenimentele recente au demonstrat că un sistem statistic funcțional reprezintă o condiție prealabilă pentru date fiabile; întrucât a lipsit voința politică de a respecta normele comune și de a realiza progrese reale către o guvernanță statistică mai puternică; |
| --- | --- |

B.

întrucât evenimentele recente au demonstrat că un sistem statistic funcțional reprezintă o condiție prealabilă pentru date fiabile; întrucât a lipsit voința politică de a respecta normele comune și de a realiza progrese reale către o guvernanță statistică mai puternică;

| C. | întrucât cazul Greciei ilustrează în mod clar lipsa statisticilor fiscale de calitate în Uniune: demonstrează faptul că progresele realizate începând cu 2005 nu au fost suficiente pentru a aduce calitatea datelor fiscale din Grecia la nivelul atins de alte state membre; |
| --- | --- |

C.

întrucât cazul Greciei ilustrează în mod clar lipsa statisticilor fiscale de calitate în Uniune: demonstrează faptul că progresele realizate începând cu 2005 nu au fost suficiente pentru a aduce calitatea datelor fiscale din Grecia la nivelul atins de alte state membre;

| D. | întrucât propunerea Comisiei din 2005 solicita deja competențe sporite similare celor de audit pentru Comisie (Eurostat) și standarde minime stabilite de comun acord în ceea ce privește datele statistice; |
| --- | --- |

D.

întrucât propunerea Comisiei din 2005 solicita deja competențe sporite similare celor de audit pentru Comisie (Eurostat) și standarde minime stabilite de comun acord în ceea ce privește datele statistice;

| E. | întrucât în 2005 câteva state membre importante s-au opus consolidării competențelor Eurostat, în ciuda dovezilor deja evidente conform cărora normele și punerea lor în aplicare erau neadecvate; |
| --- | --- |

E.

întrucât în 2005 câteva state membre importante s-au opus consolidării competențelor Eurostat, în ciuda dovezilor deja evidente conform cărora normele și punerea lor în aplicare erau neadecvate;

| F. | întrucât se admite faptul că situația actuală trebuie îmbunătățită și că trebuie atribuite competențe sporite de investigare Comisiei (Eurostat); întrucât se pare că nu există voința politică, în special în cadrul Consiliului, de a lua măsurile necesare pentru consolidarea competențelor Comisiei (Eurostat); |
| --- | --- |

F.

întrucât se admite faptul că situația actuală trebuie îmbunătățită și că trebuie atribuite competențe sporite de investigare Comisiei (Eurostat); întrucât se pare că nu există voința politică, în special în cadrul Consiliului, de a lua măsurile necesare pentru consolidarea competențelor Comisiei (Eurostat);

| G. | întrucât lipsesc în mod evident resursele umane necesare pentru furnizarea unei imagini de ansamblu cuprinzătoare și detaliate a statisticilor naționale, problemă pentru care trebuie căutate soluții atât la nivelul UE, cât și la nivel național; |
| --- | --- |

G.

întrucât lipsesc în mod evident resursele umane necesare pentru furnizarea unei imagini de ansamblu cuprinzătoare și detaliate a statisticilor naționale, problemă pentru care trebuie căutate soluții atât la nivelul UE, cât și la nivel național;

| H. | întrucât s-a demonstrat faptul că datele fiabile referitoare la fondurile de asigurări sociale, datoriile spitalelor și tranzacțiile dintre guverne și întreprinderile publice au o importanță crucială, |
| --- | --- |

H.

întrucât s-a demonstrat faptul că datele fiabile referitoare la fondurile de asigurări sociale, datoriile spitalelor și tranzacțiile dintre guverne și întreprinderile publice au o importanță crucială,

| 1. | invită Consiliul să se asigure că angajamentele politice în domeniul statisticilor sunt onorate și să accepte în totalitate propunerea Comisiei (COM(2010)0053) și amendamentele relevante depuse de BCE și de Parlament; |
| --- | --- |

1.

invită Consiliul să se asigure că angajamentele politice în domeniul statisticilor sunt onorate și să accepte în totalitate propunerea Comisiei (COM(2010)0053) și amendamentele relevante depuse de BCE și de Parlament;

| 2. | invită Consiliul să consolideze rolul și independența Comisiei (Eurostat); |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să consolideze rolul și independența Comisiei (Eurostat);

| 3. | invită Consiliul și statele membre să accepte faptul că ar trebui să i se acorde Comisiei (Eurostat) responsabilitatea de a efectua inspecții neanunțate în statele membre pentru a verifica datele statistice; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul și statele membre să accepte faptul că ar trebui să i se acorde Comisiei (Eurostat) responsabilitatea de a efectua inspecții neanunțate în statele membre pentru a verifica datele statistice;

| 4. | consideră că propunerea Comisiei reprezintă o minimă măsură necesară, având în vedere cazul Greciei; subliniază faptul că obligațiile de raportare trebuie consolidate în toate statele membre și că raportarea ar trebui să includă detalii despre orice activități extrabilanțiere anterioare; |
| --- | --- |

4.

consideră că propunerea Comisiei reprezintă o minimă măsură necesară, având în vedere cazul Greciei; subliniază faptul că obligațiile de raportare trebuie consolidate în toate statele membre și că raportarea ar trebui să includă detalii despre orice activități extrabilanțiere anterioare;

| 5. | invită statele membre să înceteze practica utilizării oricăror structuri de datorii extrabilanțiere; invită Comisia să propună măsuri juridice obligatorii pentru a obliga statele membre să înceteze practica utilizării oricăror structuri de datorii extrabilanțiere; |
| --- | --- |

5.

invită statele membre să înceteze practica utilizării oricăror structuri de datorii extrabilanțiere; invită Comisia să propună măsuri juridice obligatorii pentru a obliga statele membre să înceteze practica utilizării oricăror structuri de datorii extrabilanțiere;

| 6. | invită Comisia să comunice nevoile sale în materie de competențe și personal pentru a realiza o monitorizare eficientă și reală a statisticilor naționale pe termen mediu și lung; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să comunice nevoile sale în materie de competențe și personal pentru a realiza o monitorizare eficientă și reală a statisticilor naționale pe termen mediu și lung;

| 7. | atrage atenția asupra tendinței în rândul statelor membre de a nu include în bilanț anumite datorii, în special în ceea ce privește plăți viitoare pentru pensiile din sectorul public și pentru contractele pe termen lung cu sectorul privat pentru concesionarea sau furnizarea unor infrastructuri publice; solicită găsirea unei soluții care să asigure divulgarea consecventă și deschisă a acestor datorii în cadrul statisticilor naționale; |
| --- | --- |

7.

atrage atenția asupra tendinței în rândul statelor membre de a nu include în bilanț anumite datorii, în special în ceea ce privește plăți viitoare pentru pensiile din sectorul public și pentru contractele pe termen lung cu sectorul privat pentru concesionarea sau furnizarea unor infrastructuri publice; solicită găsirea unei soluții care să asigure divulgarea consecventă și deschisă a acestor datorii în cadrul statisticilor naționale;

| 8. | invită BCE să coopereze strâns cu Comisia (Eurostat) pentru a asigura coerența statisticilor statelor membre; |
| --- | --- |

8.

invită BCE să coopereze strâns cu Comisia (Eurostat) pentru a asigura coerența statisticilor statelor membre;

| 9. | invită Comisia (Eurostat) să facă tot posibilul pentru a preveni reapariția în orice stat membru a unor deficiențe metodologice și probleme administrative nesatisfăcătoare, ca în cazul Greciei; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia (Eurostat) să facă tot posibilul pentru a preveni reapariția în orice stat membru a unor deficiențe metodologice și probleme administrative nesatisfăcătoare, ca în cazul Greciei;

| 10. | invită Consiliul și statele membre să ofere Comisiei (Eurostat) date referitoare la finanțele publice bazate pe o metodă contabilă standardizată și acceptată la nivel internațional; |
| --- | --- |

10.

invită Consiliul și statele membre să ofere Comisiei (Eurostat) date referitoare la finanțele publice bazate pe o metodă contabilă standardizată și acceptată la nivel internațional;

| 11. | invită statele membre să ofere Comisiei (Eurostat) și institutelor naționale de statistică accesul și resursele necesare, astfel încât controalele reale ale datelor de bază să fie posibile; |
| --- | --- |

11.

invită statele membre să ofere Comisiei (Eurostat) și institutelor naționale de statistică accesul și resursele necesare, astfel încât controalele reale ale datelor de bază să fie posibile;

| 12. | invită statele membre care se află deja în zona euro sau solicită aderarea la aceasta să permită BCE să participe la inspecții neanunțate și să permită personalului acesteia accesul la toate statisticile lor; |
| --- | --- |

12.

invită statele membre care se află deja în zona euro sau solicită aderarea la aceasta să permită BCE să participe la inspecții neanunțate și să permită personalului acesteia accesul la toate statisticile lor;

| 13. | invită statele membre să stabilească responsabilități clare în ceea ce privește elaborarea și compilarea datelor statistice; responsabilitățile clare la nivel național, inclusiv responsabilități personale, reprezintă o cerință necesară pentru activitatea Comisiei (Eurostat); |
| --- | --- |

13.

invită statele membre să stabilească responsabilități clare în ceea ce privește elaborarea și compilarea datelor statistice; responsabilitățile clare la nivel național, inclusiv responsabilități personale, reprezintă o cerință necesară pentru activitatea Comisiei (Eurostat);

| 14. | invită Comisia să introducă mai multă strictețe în implementarea Codului european de bune practici în domeniul statistic, care consolidează independența, integritatea și responsabilitatea institutelor naționale de statistică și ale Comisiei (Eurostat), în scopul promovării aplicării celor mai bune principii, metode și practici internaționale în domeniul statisticii de către toate entitățile care elaborează statistici europene, pentru a optimiza calitatea acestora; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să introducă mai multă strictețe în implementarea Codului european de bune practici în domeniul statistic, care consolidează independența, integritatea și responsabilitatea institutelor naționale de statistică și ale Comisiei (Eurostat), în scopul promovării aplicării celor mai bune principii, metode și practici internaționale în domeniul statisticii de către toate entitățile care elaborează statistici europene, pentru a optimiza calitatea acestora;

| 15. | invită Consiliul și statele membre să accepte fără rezerve nevoia unui dialog periodic și a unor vizite de monitorizare în profunzime ale Comisiei (Eurostat), astfel încât să se consolideze monitorizarea datelor raportate și să se ofere asigurări permanente în ceea ce privește calitatea datelor; |
| --- | --- |

15.

invită Consiliul și statele membre să accepte fără rezerve nevoia unui dialog periodic și a unor vizite de monitorizare în profunzime ale Comisiei (Eurostat), astfel încât să se consolideze monitorizarea datelor raportate și să se ofere asigurări permanente în ceea ce privește calitatea datelor;

| 16. | invită Consiliul să-și sporească sprijinul acordat activității OLAF, pe care Parlamentul îl consideră ca jucând un rol esențial în protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene și, astfel, ale cetățenilor UE, precum și un rol major în menținerea reputației instituțiilor europene; consideră, astfel, necesar să se elaboreze o strategie privind resursele umane prin care să se crească numărul angajaților și care să asigure că este menținut actualul nivel calitativ ridicat al personalului; |
| --- | --- |

16.

invită Consiliul să-și sporească sprijinul acordat activității OLAF, pe care Parlamentul îl consideră ca jucând un rol esențial în protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene și, astfel, ale cetățenilor UE, precum și un rol major în menținerea reputației instituțiilor europene; consideră, astfel, necesar să se elaboreze o strategie privind resursele umane prin care să se crească numărul angajaților și care să asigure că este menținut actualul nivel calitativ ridicat al personalului;

| 17. | invită Comisia și Consiliul să implice Comitetul consultativ european pentru guvernanță statistică mai îndeaproape, în calitate de consilier independent; Comitetul consultativ poate asista Comisia (Eurostat) pe durata vizitelor sale în statele membre; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia și Consiliul să implice Comitetul consultativ european pentru guvernanță statistică mai îndeaproape, în calitate de consilier independent; Comitetul consultativ poate asista Comisia (Eurostat) pe durata vizitelor sale în statele membre;

| 18. | subliniază faptul că statisticile exacte și o mai bună verificare a fiabilității datelor agregate furnizate Eurostat reprezintă cerințe prealabile esențiale dacă se dorește ca supravegherea îmbunătățită să fie eficientă; |
| --- | --- |

18.

subliniază faptul că statisticile exacte și o mai bună verificare a fiabilității datelor agregate furnizate Eurostat reprezintă cerințe prealabile esențiale dacă se dorește ca supravegherea îmbunătățită să fie eficientă;

| 19. | subliniază faptul că ar trebui sporite competențele Eurostat; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că ar trebui sporite competențele Eurostat;

| 20. | consideră că informațiile statistice transparente și deschise ar trebui să reprezinte o condiție prealabilă pentru obținerea unui sprijin din fondurile structurale; |
| --- | --- |

20.

consideră că informațiile statistice transparente și deschise ar trebui să reprezinte o condiție prealabilă pentru obținerea unui sprijin din fondurile structurale;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Consiliului European, președintelui Eurogrup și Băncii Centrale Europene. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Consiliului European, președintelui Eurogrup și Băncii Centrale Europene.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/79 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/79

---

Joi, 17 iunie 2010Aspecte de gen ale crizei economice și financiare

P7_TA(2010)0231

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la aspectele de gen ale recesiunii economice și crizei financiare (2009/2204(INI))

2011/C 236 E/12

Parlamentul European,

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2008, intitulată „O mai bună echilibrare a vieții profesionale cu cea privată: mai mult sprijin pentru concilierea vieții profesionale cu viața privată și cu viața de familie” (COM(2008)0635),

având în vedere comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2008 privind un plan european de redresare economică (COM(2008)0800),

având în vedere comunicarea Comisiei din 4 martie 2009 către Consiliul European de primăvară privind stimularea redresării economice europene (COM(2009)0114),

având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 24 noiembrie 2009 referitor la Consultarea privind viitoarea strategie „UE 2020” (COM(2009)0647),

având în vedere Raportul Comisiei din 3 octombrie 2008 intitulat „Punerea în aplicare a obiectivelor de la Barcelona privind structurile de îngrijire a copiilor de vârstă preșcolară” (COM(2008)0638),

având în vedere raportul Comisiei din 27 februarie 2009 privind egalitatea între femei și bărbați – 2009 (COM(2009)0077),

având în vedere raportul Comisiei din 18 decembrie 2009 privind egalitatea între femei și bărbați – 2010 (COM(2009)0694),

având în vedere comunicarea Comisiei din 7 iunie 2000 intitulată „Către o strategie-cadru comunitară în materie de egalitate între bărbați și femei” (COM(2000)0335) și rapoartele anuale ale Comisiei privind egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană pentru 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 și 2008 (COM(2001)0179, COM(2002)0258, COM(2003)0098, COM(2004)0115, COM(2005)0044, COM(2006)0071, COM(2007)0049 și COM(2008)0010),

având în vedere Directiva nr. 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (reformă) (1),

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE (COM(2008)0636), prezentată de Comisie la 3 octombrie 2008,

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 92/85/CEE a Consiliului privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și a sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează (COM(2008)0637), prezentată de Comisie la 3 octombrie 2008,

având în vedere stadiul ratificărilor Convenției Consiliului Europei privind acțiunea împotriva traficului cu persoane (CETS nr. 197),

având în vedere cadrul de acțiuni privind egalitatea de gen, adoptat de partenerii sociali europeni la 22 martie 2005,

având în vedere propunerea de recomandare a Consiliului Europei privind impactul crizei economice și financiare asupra femeilor, Doc 11891, 4 mai 2009,

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen adoptat de Consiliul European din 23 și 24 martie 2006,

având în vedere Comitetul consultativ pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați și avizul acestuia privind diferențele de salarizare între femei și bărbați adoptat la 22 martie 2007,

având în vedere rezoluția din 24 octombrie 2006 privind imigrația femeilor: rolul și locul femeilor imigrante în Uniunea Europeană (2),

având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2007 privind o hartă pentru egalitatea între femei și bărbați (2006-2010) (3),

având în vedere rezoluția din 3 septembrie 2008 referitoare la egalitatea între femei și bărbați 2008 (4),

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 conținând recomandări către Comisie privind aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei (5),

având în vedere rezoluția din 6 mai 2009 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (6),

având în vedere rezoluția sa din 8 octombrie 2009 referitoare la efectele crizei financiare și economice mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și asupra cooperării pentru dezvoltare (7),

având în vedere buletinul Eurostat „Statistics in focus” nr. 53/2009, „Creșterea bruscă a șomajului în UE”,

având în vedere buletinul Eurostat „Statistics in focus” nr. 97/2009, „Recesiunea în UE-27: durata și amploarea recesiunii variază în funcție de activități și țări”,

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere Raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0155/2010),

| A. | întrucât economia mondială se confruntă cu cea mai severă recesiune de la Marea Depresiune, cu consecințe sociale în Uniunea Europeană și în afara granițelor sale; întrucât criza economică și financiară din Europa are un impact deosebit de grav asupra femeilor – care sunt mai degrabă în situația de avea locuri de muncă nesigure, de a fi concediate mai întâi, precum și de a nu avea asigurări sociale – fapt căruia Consiliul, Comisia și statele membre nu i-au acordat atenția cuvenită până în prezent; |
| --- | --- |

A.

întrucât economia mondială se confruntă cu cea mai severă recesiune de la Marea Depresiune, cu consecințe sociale în Uniunea Europeană și în afara granițelor sale; întrucât criza economică și financiară din Europa are un impact deosebit de grav asupra femeilor – care sunt mai degrabă în situația de avea locuri de muncă nesigure, de a fi concediate mai întâi, precum și de a nu avea asigurări sociale – fapt căruia Consiliul, Comisia și statele membre nu i-au acordat atenția cuvenită până în prezent;

| B. | întrucât primul val al crizei a lovit în principal sectorul financiar preponderent masculin, precum și industriile construcțiilor și automobilelor, care s-au impus deci, în mai mare măsură, atenției, iar al doilea val al crizei a afectat negativ într-o măsură egală sectoarele comerțului cu amănuntul, ale serviciilor și turismului dominate în principal de femei; prin urmare, se impune abordarea dimensiunii de gen a impactului crizei economice și sociale și a soluțiilor pentru această criză în cadrul planurilor de redresare naționale și europene; |
| --- | --- |

B.

întrucât primul val al crizei a lovit în principal sectorul financiar preponderent masculin, precum și industriile construcțiilor și automobilelor, care s-au impus deci, în mai mare măsură, atenției, iar al doilea val al crizei a afectat negativ într-o măsură egală sectoarele comerțului cu amănuntul, ale serviciilor și turismului dominate în principal de femei; prin urmare, se impune abordarea dimensiunii de gen a impactului crizei economice și sociale și a soluțiilor pentru această criză în cadrul planurilor de redresare naționale și europene;

| C. | întrucât principalii specialiști în economie au subliniat că criza creditelor, care a determinat recesiunea, a fost în mod evident un dezastru provocat de om; întrucât răspunsurile la nivel statal și internațional - care nu au ținut seama în suficientă măsură de aspectele de gen - au fost, de asemenea, decise în principal de către bărbați; întrucât este important ca femeile care, în general, dispun de calificări mai înalte decât bărbații, să fie integrate complet în procesul decizional din sfera politică, economică și financiară, precum și în acordurile dintre partenerii sociali; |
| --- | --- |

C.

întrucât principalii specialiști în economie au subliniat că criza creditelor, care a determinat recesiunea, a fost în mod evident un dezastru provocat de om; întrucât răspunsurile la nivel statal și internațional - care nu au ținut seama în suficientă măsură de aspectele de gen - au fost, de asemenea, decise în principal de către bărbați; întrucât este important ca femeile care, în general, dispun de calificări mai înalte decât bărbații, să fie integrate complet în procesul decizional din sfera politică, economică și financiară, precum și în acordurile dintre partenerii sociali;

| D. | întrucât studii recente au arătat că numai 5 % din cei care sunt decidenți la nivelul instituțiilor financiare ale UE sunt femei și că toți cei 27 de guvernatori ai băncilor centrale din statele membre sunt bărbați și întrucât studiile de gen au evidențiat faptul că femeile au un mod de gestionare diferit, care se caracterizează prin evitarea riscurilor și concentrarea mai mare asupra unei perspective pe termen lung; |
| --- | --- |

D.

întrucât studii recente au arătat că numai 5 % din cei care sunt decidenți la nivelul instituțiilor financiare ale UE sunt femei și că toți cei 27 de guvernatori ai băncilor centrale din statele membre sunt bărbați și întrucât studiile de gen au evidențiat faptul că femeile au un mod de gestionare diferit, care se caracterizează prin evitarea riscurilor și concentrarea mai mare asupra unei perspective pe termen lung;

| E. | întrucât participarea femeilor la procesul decizional este un indicator decisiv al egalității între femei și bărbați; întrucât ocuparea de către femei a posturilor de director în companii și universități este limitată, iar numărul femeilor politician și al femeilor cercetător crește foarte încet; |
| --- | --- |

E.

întrucât participarea femeilor la procesul decizional este un indicator decisiv al egalității între femei și bărbați; întrucât ocuparea de către femei a posturilor de director în companii și universități este limitată, iar numărul femeilor politician și al femeilor cercetător crește foarte încet;

| F. | întrucât femeile au reprezentat 59 % dintre licențiații universităților în 2006; întrucât proporția femeilor care au obținut doctorate scade la 43 %, iar cea a femeilor care ocupă poziția de profesor universitar este cea mai mică; întrucât numai 15 % dintre profesorii universitari sunt femei; |
| --- | --- |

F.

întrucât femeile au reprezentat 59 % dintre licențiații universităților în 2006; întrucât proporția femeilor care au obținut doctorate scade la 43 %, iar cea a femeilor care ocupă poziția de profesor universitar este cea mai mică; întrucât numai 15 % dintre profesorii universitari sunt femei;

| G. | întrucât numărul de femei din facultățile cu profil economic, de management sau de drept este mai mare decât cel al bărbaților, dar la nivelul pozițiilor de conducere din corporații sau din politică, ele sunt în minoritate; întrucât numărul femeilor licențiate în informatică, inginerie și fizică este redus, acest lucru având drept consecință o subreprezentare a femeilor în sectorul privat, sector cu un rol crucial în relansarea economică; |
| --- | --- |

G.

întrucât numărul de femei din facultățile cu profil economic, de management sau de drept este mai mare decât cel al bărbaților, dar la nivelul pozițiilor de conducere din corporații sau din politică, ele sunt în minoritate; întrucât numărul femeilor licențiate în informatică, inginerie și fizică este redus, acest lucru având drept consecință o subreprezentare a femeilor în sectorul privat, sector cu un rol crucial în relansarea economică;

| H. | întrucât recesiunea economică afectează, probabil, într-o măsură mai mare femeile decât bărbații; întrucât există riscul ca actuala recesiune să întârzie evoluția sau chiar să inverseze progresul, cu consecințe pe termen mai lung pentru sistemele de protecție socială, incluziunea socială și demografie; |
| --- | --- |

H.

întrucât recesiunea economică afectează, probabil, într-o măsură mai mare femeile decât bărbații; întrucât există riscul ca actuala recesiune să întârzie evoluția sau chiar să inverseze progresul, cu consecințe pe termen mai lung pentru sistemele de protecție socială, incluziunea socială și demografie;

| I. | întrucât măsurile privind egalitatea de gen au fost anulate sau întârziate, iar eventuale reduceri viitoare ale bugetelor publice vor avea un efect negativ asupra încadrării femeilor în muncă și asupra promovării egalității; întrucât punerea în aplicare corespunzătoare a Directivei 2006/54/CE menționate anterior devine din ce în ce mai importantă; |
| --- | --- |

I.

întrucât măsurile privind egalitatea de gen au fost anulate sau întârziate, iar eventuale reduceri viitoare ale bugetelor publice vor avea un efect negativ asupra încadrării femeilor în muncă și asupra promovării egalității; întrucât punerea în aplicare corespunzătoare a Directivei 2006/54/CE menționate anterior devine din ce în ce mai importantă;

| J. | întrucât egalitatea de gen are un impact pozitiv major asupra productivității și creșterii economice, iar participarea femeilor pe piața muncii produce o mulțime de beneficii sociale și economice; |
| --- | --- |

J.

întrucât egalitatea de gen are un impact pozitiv major asupra productivității și creșterii economice, iar participarea femeilor pe piața muncii produce o mulțime de beneficii sociale și economice;

| K. | întrucât diferențele de salarizare între femei și bărbați la nivelul EU27 au rămas foarte mari în ultimii 35 de ani, de când a fost implementată Directiva 75/117/CEE (8), ajungând în UE și în unele state membre până la 30 %, în 2010; întrucât diferența este mai mare în sectorul privat, față de sectorul public, reflectând astfel inegalitățile care persistă pe piața muncii, care practic, afectează în cea mai mare parte femeile; |
| --- | --- |

K.

întrucât diferențele de salarizare între femei și bărbați la nivelul EU27 au rămas foarte mari în ultimii 35 de ani, de când a fost implementată Directiva 75/117/CEE (8), ajungând în UE și în unele state membre până la 30 %, în 2010; întrucât diferența este mai mare în sectorul privat, față de sectorul public, reflectând astfel inegalitățile care persistă pe piața muncii, care practic, afectează în cea mai mare parte femeile;

| L. | întrucât recesiunea economică nu ar trebui folosită pentru a încetini progresul în materie de politici de reconciliere și pentru a reduce bugetele alocate pentru serviciile de îngrijire și regimurile de concediu, fiind afectat astfel, mai ales accesul femeilor la piața muncii; întrucât trebuie acordată o atenție specială necesității de a concilia obligațiile familiale cu cele profesionale în familie monoparentale și în familiile numeroase; |
| --- | --- |

L.

întrucât recesiunea economică nu ar trebui folosită pentru a încetini progresul în materie de politici de reconciliere și pentru a reduce bugetele alocate pentru serviciile de îngrijire și regimurile de concediu, fiind afectat astfel, mai ales accesul femeilor la piața muncii; întrucât trebuie acordată o atenție specială necesității de a concilia obligațiile familiale cu cele profesionale în familie monoparentale și în familiile numeroase;

| M. | întrucât, conform Fundației europene pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și muncă, femeile dedică de trei ori mai mult timp decât bărbații îngrijirii copiilor și membrilor de familie aflați în întreținere, precum și treburilor casnice; întrucât împărțirea responsabilităților casnice și familiale între femei și bărbați, în special prin extinderea utilizării concediului parental și de paternitate, este o condiție prealabilă pentru promovarea și obținerea egalității de gen, întrucât neincluderea perioadelor de concedii de maternitate și de instruire în calculul timpului de muncă global este discriminatorie și constituie un dezavantaj pentru femeile prezente pe piața muncii; |
| --- | --- |

M.

întrucât, conform Fundației europene pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și muncă, femeile dedică de trei ori mai mult timp decât bărbații îngrijirii copiilor și membrilor de familie aflați în întreținere, precum și treburilor casnice; întrucât împărțirea responsabilităților casnice și familiale între femei și bărbați, în special prin extinderea utilizării concediului parental și de paternitate, este o condiție prealabilă pentru promovarea și obținerea egalității de gen, întrucât neincluderea perioadelor de concedii de maternitate și de instruire în calculul timpului de muncă global este discriminatorie și constituie un dezavantaj pentru femeile prezente pe piața muncii;

| N. | întrucât concluziile Consiliului din 30 noiembrie 2009 (9), condus de Președinția suedeză, au invitat statele membre și Comisia să consolideze dimensiunea de gen în cadrul strategiei UE 2020; întrucât documentul de consultare al Comisiei UE 2020 nu a ținut seama de acest aspect, deoarece nu conține nicio mențiune referitoare la integrarea principiului egalității între femei și bărbați; întrucât, cu toate acestea, este esențial să se integreze o perspectivă de gen într-o nouă arhitectură și politică financiară și economică și să se asigure că planurile de redresare și programele de ajustare structurală fac obiectul unei evaluări a impactului de gen și integrează o perspectivă de gen; |
| --- | --- |

N.

întrucât concluziile Consiliului din 30 noiembrie 2009 (9), condus de Președinția suedeză, au invitat statele membre și Comisia să consolideze dimensiunea de gen în cadrul strategiei UE 2020; întrucât documentul de consultare al Comisiei UE 2020 nu a ținut seama de acest aspect, deoarece nu conține nicio mențiune referitoare la integrarea principiului egalității între femei și bărbați; întrucât, cu toate acestea, este esențial să se integreze o perspectivă de gen într-o nouă arhitectură și politică financiară și economică și să se asigure că planurile de redresare și programele de ajustare structurală fac obiectul unei evaluări a impactului de gen și integrează o perspectivă de gen;

| O. | întrucât trebuie intensificate eforturile de integrare a perspectivei de gen în politicile publice; |
| --- | --- |

O.

întrucât trebuie intensificate eforturile de integrare a perspectivei de gen în politicile publice;

| P. | întrucât, în special în condiții de recesiune economică, oamenii care deja riscă să ajungă în stare de sărăcie, în majoritatea lor femei, devin și mai vulnerabili, în special lucrătoarele migrante și cele care aparțin unui grup minoritar, întrucât eforturile și soluțiile complete de eradicare a sărăciei, convenite de Consiliul European de la Lisabona din anul 2000, au devenit o chestiune de urgență; întrucât ar trebui să se acorde o atenție deosebită protejării grupurilor care se confruntă cu dezavantaje multiple, în special romii, și să se asigure integrarea acestora în societate; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în special în condiții de recesiune economică, oamenii care deja riscă să ajungă în stare de sărăcie, în majoritatea lor femei, devin și mai vulnerabili, în special lucrătoarele migrante și cele care aparțin unui grup minoritar, întrucât eforturile și soluțiile complete de eradicare a sărăciei, convenite de Consiliul European de la Lisabona din anul 2000, au devenit o chestiune de urgență; întrucât ar trebui să se acorde o atenție deosebită protejării grupurilor care se confruntă cu dezavantaje multiple, în special romii, și să se asigure integrarea acestora în societate;

| Q. | întrucât încadrarea cu normă întreagă și însoțită de drepturi sociale este o protecție împotriva sărăciei și a excluderii sociale, precum și o trambulină către independența financiară și psihologică; întrucât prin soluționarea accesului universal la servicii publice de calitate este esențial să se conceapă și să se pună în aplicare politici care răspund nevoilor femeilor și, respectiv, bărbaților, inclusiv accesul la servicii de îngrijire a copiilor, persoanelor în vârstă și a altor persoane dependente, convenabile, de calitate și accesibile; |
| --- | --- |

Q.

întrucât încadrarea cu normă întreagă și însoțită de drepturi sociale este o protecție împotriva sărăciei și a excluderii sociale, precum și o trambulină către independența financiară și psihologică; întrucât prin soluționarea accesului universal la servicii publice de calitate este esențial să se conceapă și să se pună în aplicare politici care răspund nevoilor femeilor și, respectiv, bărbaților, inclusiv accesul la servicii de îngrijire a copiilor, persoanelor în vârstă și a altor persoane dependente, convenabile, de calitate și accesibile;

| R. | întrucât, politicile dedicate dezvoltării care facilitează accesul la piața muncii pentru femeile care aparțin unor grupuri minoritare sau culturale specifice nu numai că asigură respectul pentru diferențe și pentru diversitatea culturală, dar contribuie și la reducerea excluderii sociale și la consolidarea coeziunii sociale, care la rândul ei, stimulează creșterea economică; |
| --- | --- |

R.

întrucât, politicile dedicate dezvoltării care facilitează accesul la piața muncii pentru femeile care aparțin unor grupuri minoritare sau culturale specifice nu numai că asigură respectul pentru diferențe și pentru diversitatea culturală, dar contribuie și la reducerea excluderii sociale și la consolidarea coeziunii sociale, care la rândul ei, stimulează creșterea economică;

| S. | întrucât violența domestică, ale cărei victime sunt în principal femeile, este un fenomen răspândit în toate țările și în toate clasele sociale; întrucât studiile au demonstrat că violența împotriva femeilor ia amploare în momentul în care bărbații suferă în urma unor dislocări și deposedări din cauza crizei economice; întrucât stresul economic conduce adesea la un abuz mai frecvent, mai violent și mai periculos, întrucât costurile asociate violenței domestice se ridică, în UE, la aproximativ 16 milioane de euro pe an; |
| --- | --- |

S.

întrucât violența domestică, ale cărei victime sunt în principal femeile, este un fenomen răspândit în toate țările și în toate clasele sociale; întrucât studiile au demonstrat că violența împotriva femeilor ia amploare în momentul în care bărbații suferă în urma unor dislocări și deposedări din cauza crizei economice; întrucât stresul economic conduce adesea la un abuz mai frecvent, mai violent și mai periculos, întrucât costurile asociate violenței domestice se ridică, în UE, la aproximativ 16 milioane de euro pe an;

| T. | întrucât ocuparea unui loc de muncă este un factor esențial pentru incluziunea socială; întrucât sunt necesare eforturi concentrate și vaste pentru a eradica sărăcia pe fundalul creșterii inegalității, sărăciei și a crizei economice și financiare, |
| --- | --- |

T.

întrucât ocuparea unui loc de muncă este un factor esențial pentru incluziunea socială; întrucât sunt necesare eforturi concentrate și vaste pentru a eradica sărăcia pe fundalul creșterii inegalității, sărăciei și a crizei economice și financiare,

| 1. | subliniază că egalitatea de tratament între femei și bărbați este unul dintre obiectivele UE și, prin urmare, unul dintre principiile cheie al oricărui răspuns politic la criza economică și financiară și la tranziția perioadei care urmează crizei; |
| --- | --- |

1.

subliniază că egalitatea de tratament între femei și bărbați este unul dintre obiectivele UE și, prin urmare, unul dintre principiile cheie al oricărui răspuns politic la criza economică și financiară și la tranziția perioadei care urmează crizei;

| 2. | scoate în evidență constatările Comisiei conform cărora actuala criză a provocat preocupări în legătură cu faptul că realizările în materie de egalitate de gen sunt în pericol și că efectele recesiunii riscă să se răsfrângă în special asupra femeilor; |
| --- | --- |

2.

scoate în evidență constatările Comisiei conform cărora actuala criză a provocat preocupări în legătură cu faptul că realizările în materie de egalitate de gen sunt în pericol și că efectele recesiunii riscă să se răsfrângă în special asupra femeilor;

| 3. | subliniază că trebuie adoptate măsuri care să combată efectele crizei financiare și economice pentru a se putea proteja ceea ce s-a realizat până acum în domeniul egalității de gen, și să se evite folosirea recesiunii drept argument pentru restrângerea egalității de gen (așa cum s-a întâmplat în anumite state membre); |
| --- | --- |

3.

subliniază că trebuie adoptate măsuri care să combată efectele crizei financiare și economice pentru a se putea proteja ceea ce s-a realizat până acum în domeniul egalității de gen, și să se evite folosirea recesiunii drept argument pentru restrângerea egalității de gen (așa cum s-a întâmplat în anumite state membre);

| 4. | subliniază că politicile care vizează egalitate de gen trebuie considerate ca parte a soluției pentru sfârșitul crizei, mobilizând și exploatând pe deplin capacitățile și competențele tuturor Europenilor și, în viitor, conducând la o economie mai competitivă; |
| --- | --- |

4.

subliniază că politicile care vizează egalitate de gen trebuie considerate ca parte a soluției pentru sfârșitul crizei, mobilizând și exploatând pe deplin capacitățile și competențele tuturor Europenilor și, în viitor, conducând la o economie mai competitivă;

| 5. | subliniază faptul că integrarea femeilor la locul de muncă în ultimele decenii înseamnă un impact direct mai puternic al crizei nu doar asupra femeilor, ci și asupra gospodăriilor, în cazul în care veniturile vor fi afectate în mod semnificativ de pierderile locurilor de muncă de către femei; invită instituțiile Uniunii Europene și statele membre să țină seama de costurile ascunse ale crizei, inclusiv de consecințele diferite și adesea nerecunoscute asupra femeilor și bărbaților; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că integrarea femeilor la locul de muncă în ultimele decenii înseamnă un impact direct mai puternic al crizei nu doar asupra femeilor, ci și asupra gospodăriilor, în cazul în care veniturile vor fi afectate în mod semnificativ de pierderile locurilor de muncă de către femei; invită instituțiile Uniunii Europene și statele membre să țină seama de costurile ascunse ale crizei, inclusiv de consecințele diferite și adesea nerecunoscute asupra femeilor și bărbaților;

| 6. | subliniază că s-a observat din experiența crizelor anterioare că rata de ocupare a forței de muncă masculine își revine mai repede decât cea feminină; |
| --- | --- |

6.

subliniază că s-a observat din experiența crizelor anterioare că rata de ocupare a forței de muncă masculine își revine mai repede decât cea feminină;

| 7. | subliniază faptul că politicile macroeconomice sunt asociate în mod predominant cu o creștere a segregării de gen a muncii, cu destabilizarea încadrării în muncă a femeilor prin subcontractare, cu creșterea diferenței de salarizare dintre femei și bărbați, cu reducerea accesului femeilor la sănătate și educație, cu inegalitatea sporită în materie de acces la credite, terenuri și proprietate și cu o feminizare tot mai pronunțată a sărăciei; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că politicile macroeconomice sunt asociate în mod predominant cu o creștere a segregării de gen a muncii, cu destabilizarea încadrării în muncă a femeilor prin subcontractare, cu creșterea diferenței de salarizare dintre femei și bărbați, cu reducerea accesului femeilor la sănătate și educație, cu inegalitatea sporită în materie de acces la credite, terenuri și proprietate și cu o feminizare tot mai pronunțată a sărăciei;

| 8. | atrage atenția asupra faptului că diferențele de remunerare dintre femei și bărbați continuă să existe și riscă să fie accentuate de criza economică și financiară; invită instituțiile europene și statele membre să-și fixeze obiective clare și să propună măsuri cu caracter obligatoriu în vederea combaterii diferențelor de remunerare; |
| --- | --- |

8.

atrage atenția asupra faptului că diferențele de remunerare dintre femei și bărbați continuă să existe și riscă să fie accentuate de criza economică și financiară; invită instituțiile europene și statele membre să-și fixeze obiective clare și să propună măsuri cu caracter obligatoriu în vederea combaterii diferențelor de remunerare;

| 9. | îndeamnă Comisia să formuleze o propunere legislativă privind revizuirea legislației existente referitoare la aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și a femeilor (Directiva 75/117/CEE menționată mai sus), după cum a solicitat deja Parlamentul în 2008; salută recenta inițiativă a Comisiei privind îmbunătățirea sancțiunilor în caz de încălcare a dreptului la remunerație egală, asigurându-se că acestea sunt descurajatoare și proporționale (de exemplu, sancțiuni mai aspre în cazul încălcărilor repetate); |
| --- | --- |

9.

îndeamnă Comisia să formuleze o propunere legislativă privind revizuirea legislației existente referitoare la aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și a femeilor (Directiva 75/117/CEE menționată mai sus), după cum a solicitat deja Parlamentul în 2008; salută recenta inițiativă a Comisiei privind îmbunătățirea sancțiunilor în caz de încălcare a dreptului la remunerație egală, asigurându-se că acestea sunt descurajatoare și proporționale (de exemplu, sancțiuni mai aspre în cazul încălcărilor repetate);

| 10. | subliniază faptul că responsabilitatea pentru cheltuielile publice în domeniul sănătății aparține fiecărui stat membru și parlamentelor lor naționale și/sau autorităților locale respective; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că responsabilitatea pentru cheltuielile publice în domeniul sănătății aparține fiecărui stat membru și parlamentelor lor naționale și/sau autorităților locale respective;

| 11. | regretă faptul că multe femei și-au pierdut deja sau sunt susceptibile să-și piardă locul de muncă, în special cele care muncesc în comerțul cu amănuntul, servicii și turism, precum și femeile care au locuri de muncă cu fracțiune de normă și locuri de muncă precare; subliniază faptul că, în același timp, se preconizează că o scădere a acordării de microcredite va determina o reducere a veniturilor femeilor care desfășoară o activitate independentă, în special cele din sectoarele agriculturii și cel rural; accentuează faptul că se poate anticipa ca șomajul în rândul femeilor să crească în mod disproporționat pe măsură ce se anunță reduceri ale bugetului public, întrucât femeile sunt angajate în mod disproporționat în educație, sănătate și servicii sociale; |
| --- | --- |

11.

regretă faptul că multe femei și-au pierdut deja sau sunt susceptibile să-și piardă locul de muncă, în special cele care muncesc în comerțul cu amănuntul, servicii și turism, precum și femeile care au locuri de muncă cu fracțiune de normă și locuri de muncă precare; subliniază faptul că, în același timp, se preconizează că o scădere a acordării de microcredite va determina o reducere a veniturilor femeilor care desfășoară o activitate independentă, în special cele din sectoarele agriculturii și cel rural; accentuează faptul că se poate anticipa ca șomajul în rândul femeilor să crească în mod disproporționat pe măsură ce se anunță reduceri ale bugetului public, întrucât femeile sunt angajate în mod disproporționat în educație, sănătate și servicii sociale;

| 12. | subliniază efectul pozitiv pe care îl are egalitatea de gen asupra creșterii economice; atrage atenția, în acest sens, că unele studii afirmă că, în condițiile în care ratele de angajare, ratele de angajare cu fracțiune de normă și rata productivității ar fi aceleași la bărbați și la femei, PNB ar crește cu 30 %; |
| --- | --- |

12.

subliniază efectul pozitiv pe care îl are egalitatea de gen asupra creșterii economice; atrage atenția, în acest sens, că unele studii afirmă că, în condițiile în care ratele de angajare, ratele de angajare cu fracțiune de normă și rata productivității ar fi aceleași la bărbați și la femei, PNB ar crește cu 30 %;

| 13. | recunoaște că multe femei au fost stimulate de pierderea recentă a locului de muncă să își deschidă propriile lor afaceri; invită Comisia să promoveze prevederi legislative concentrate specific pe IMM-uri, pentru a-și îndeplini obiectivul e reducere a costurilor administrative ale întreprinderilor din UE cu 25 % până în anul 2012, pentru a stimula spiritul antreprenorial; |
| --- | --- |

13.

recunoaște că multe femei au fost stimulate de pierderea recentă a locului de muncă să își deschidă propriile lor afaceri; invită Comisia să promoveze prevederi legislative concentrate specific pe IMM-uri, pentru a-și îndeplini obiectivul e reducere a costurilor administrative ale întreprinderilor din UE cu 25 % până în anul 2012, pentru a stimula spiritul antreprenorial;

| 14. | salută statisticile defalcate pe gen ale Eurostat; consideră, cu toate acestea, că ar trebui să se acorde o atenție sporită șomajului lucrătorilor cu fracțiune de normă (un domeniu adesea exclus din statisticile privind șomajul); subliniază faptul că șomajul pe termen lung, salariile mai mici și timpul de lucru mediu mai scurt pot avea consecințe profunde, în special pentru veniturile, alocațiile de asigurări sociale și, pe termen mai lung, pentru pensiile femeilor; |
| --- | --- |

14.

salută statisticile defalcate pe gen ale Eurostat; consideră, cu toate acestea, că ar trebui să se acorde o atenție sporită șomajului lucrătorilor cu fracțiune de normă (un domeniu adesea exclus din statisticile privind șomajul); subliniază faptul că șomajul pe termen lung, salariile mai mici și timpul de lucru mediu mai scurt pot avea consecințe profunde, în special pentru veniturile, alocațiile de asigurări sociale și, pe termen mai lung, pentru pensiile femeilor;

| 15. | invită Comisia să elaboreze un studiu la nivel comunitar referitor la relația dintre numărului de femei din consiliile de administrație ale întreprinderilor și performanța financiară a acestor întreprinderi, ținând seama de studiul elaborat de Catalyst Inc. în 2007 care a afirmat că întreprinderile care au trei sau mai multe femei în consiliile de administrație au o rentabilitate a acțiunilor cu 83 % mai mare și o rentabilitate a vânzărilor cu 73 % mai mare decât celelalte întreprinderi; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să elaboreze un studiu la nivel comunitar referitor la relația dintre numărului de femei din consiliile de administrație ale întreprinderilor și performanța financiară a acestor întreprinderi, ținând seama de studiul elaborat de Catalyst Inc. în 2007 care a afirmat că întreprinderile care au trei sau mai multe femei în consiliile de administrație au o rentabilitate a acțiunilor cu 83 % mai mare și o rentabilitate a vânzărilor cu 73 % mai mare decât celelalte întreprinderi;

| 16. | subliniază că această criză va avea cel mai mult grupurile vulnerabile de femei: femeile cu dizabilități, imigrantele, cele aparținând minorităților etnice, femeile slab calificate, cele aflate de mult timp în șomaj, femeile singure și fără mijloace, precum și care îngrijesc persoane dependente; |
| --- | --- |

16.

subliniază că această criză va avea cel mai mult grupurile vulnerabile de femei: femeile cu dizabilități, imigrantele, cele aparținând minorităților etnice, femeile slab calificate, cele aflate de mult timp în șomaj, femeile singure și fără mijloace, precum și care îngrijesc persoane dependente;

| 17. | subliniază faptul că lucrătorii migranți sunt afectați în aceeași măsură de criză, precum și familiile lor de acasă; se referă la faptul că amploarea migrației femeilor este adesea raportată insuficient și astfel, și impactul asupra familiilor dependente de salariile acestora pentru supraviețuire, fapt care determină ca femeile să se afle într-o situație și mai vulnerabilă în momentul în care se întorc acasă, respinse de comunitățile și familiile lor; |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că lucrătorii migranți sunt afectați în aceeași măsură de criză, precum și familiile lor de acasă; se referă la faptul că amploarea migrației femeilor este adesea raportată insuficient și astfel, și impactul asupra familiilor dependente de salariile acestora pentru supraviețuire, fapt care determină ca femeile să se afle într-o situație și mai vulnerabilă în momentul în care se întorc acasă, respinse de comunitățile și familiile lor;

| 18. | subliniază și salută faptul că intervențiile și soluțiile necesită o înțelegere contextuală a crizei și recunoașterea faptului că nu există un răspuns unic; accentuează că, în același timp, recesiunea poate fi folosită ca o ocazie unică pentru a elabora politici economice și sociale cu o pronunțată dimensiune de gen și pentru a crea o societate în care să există mai multă egalitate de gen; |
| --- | --- |

18.

subliniază și salută faptul că intervențiile și soluțiile necesită o înțelegere contextuală a crizei și recunoașterea faptului că nu există un răspuns unic; accentuează că, în același timp, recesiunea poate fi folosită ca o ocazie unică pentru a elabora politici economice și sociale cu o pronunțată dimensiune de gen și pentru a crea o societate în care să există mai multă egalitate de gen;

| 19. | subliniază că trebuie combătute stereotipurile în toate domeniile și la toate etapele vieții, deoarece acestea constituie una din cele mai frecvente cauze ale inegalității dintre bărbați și femei, cu consecințe asupra opțiunilor educaționale, profesionale sau de angajare, a distribuției responsabilităților domestice și familiale, participării la viața publică și a participării și reprezentării în structurile decizionale, precum și asupra opțiunilor legate de piața muncii; |
| --- | --- |

19.

subliniază că trebuie combătute stereotipurile în toate domeniile și la toate etapele vieții, deoarece acestea constituie una din cele mai frecvente cauze ale inegalității dintre bărbați și femei, cu consecințe asupra opțiunilor educaționale, profesionale sau de angajare, a distribuției responsabilităților domestice și familiale, participării la viața publică și a participării și reprezentării în structurile decizionale, precum și asupra opțiunilor legate de piața muncii;

| 20. | constată cu regret faptul că răspunsurile la criză la nivelul politicilor, inclusiv pachetele de redresare, nu au recunoscut, nu au analizat și nu au rectificat impactul crizei din perspectiva genului; regretă faptul că integrarea principiului egalității de gen în strategia post-Lisabona este în esență inexistentă; invită Consiliul, Comisia și statele membre să introducă egalitatea de gen, cu obiective specifice, în orientările privind ocuparea forței de muncă și cele macroeconomice și în Strategia UE 2020, și să introducă problematica de gen în stabilirea bugetului pentru toate politicile; |
| --- | --- |

20.

constată cu regret faptul că răspunsurile la criză la nivelul politicilor, inclusiv pachetele de redresare, nu au recunoscut, nu au analizat și nu au rectificat impactul crizei din perspectiva genului; regretă faptul că integrarea principiului egalității de gen în strategia post-Lisabona este în esență inexistentă; invită Consiliul, Comisia și statele membre să introducă egalitatea de gen, cu obiective specifice, în orientările privind ocuparea forței de muncă și cele macroeconomice și în Strategia UE 2020, și să introducă problematica de gen în stabilirea bugetului pentru toate politicile;

| 21. | este de opinie că, deși rata de angajare a femeilor din UE este aproape de obiectivul stabilit de 60 % în 2010, trebuie stabilit un obiectiv mai ambițios pentru 2020, de 75 %; subliniază, de asemenea, necesitate de a reduce diferențele de gen din nivelul salarizării; |
| --- | --- |

21.

este de opinie că, deși rata de angajare a femeilor din UE este aproape de obiectivul stabilit de 60 % în 2010, trebuie stabilit un obiectiv mai ambițios pentru 2020, de 75 %; subliniază, de asemenea, necesitate de a reduce diferențele de gen din nivelul salarizării;

| 22. | invită Comisia, Consiliul și statele membre să ia toate măsurile necesare în vederea aplicării metodei integrării perspectivei de gen în toate politicile comunitare și să revizuiască legislația existentă astfel încât să asigure că egalitatea de gen este aplicată corect și că măsurile de discriminare pozitivă se pot aplica acolo unde este necesar; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia, Consiliul și statele membre să ia toate măsurile necesare în vederea aplicării metodei integrării perspectivei de gen în toate politicile comunitare și să revizuiască legislația existentă astfel încât să asigure că egalitatea de gen este aplicată corect și că măsurile de discriminare pozitivă se pot aplica acolo unde este necesar;

| 23. | invită Consiliul, Comisia, statele membre și în special Comisia specială privind criza financiară, economică și socială (CRIS) a Parlamentului să se asigure că planurile de redresare și programele de ajustare structurală fac obiectul unei evaluări a impactului de gen (evaluare ex-post în cazurile în care nu s-a efectuat o evaluare ex-ante) și integrează o perspectivă de gen, inclusiv date și statistici defalcate în funcție de gen; |
| --- | --- |

23.

invită Consiliul, Comisia, statele membre și în special Comisia specială privind criza financiară, economică și socială (CRIS) a Parlamentului să se asigure că planurile de redresare și programele de ajustare structurală fac obiectul unei evaluări a impactului de gen (evaluare ex-post în cazurile în care nu s-a efectuat o evaluare ex-ante) și integrează o perspectivă de gen, inclusiv date și statistici defalcate în funcție de gen;

| 24. | îndeamnă Consiliul, Comisia și statele membre să asigure că recesiunea și diminuarea creditelor nu afectează politicile și funcționarea structurilor destinate să realizeze egalitatea între femei și bărbați la toate nivelurile în sectorul guvernamental și neguvernamental; regretă că s-a produs deja diminuarea creditelor în unele țări; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă Consiliul, Comisia și statele membre să asigure că recesiunea și diminuarea creditelor nu afectează politicile și funcționarea structurilor destinate să realizeze egalitatea între femei și bărbați la toate nivelurile în sectorul guvernamental și neguvernamental; regretă că s-a produs deja diminuarea creditelor în unele țări;

| 25. | invită Consiliul, Comisia și statele membre să analizeze și să contracareze efectele negative ale reducerii cheltuielilor publice și ale beneficiilor sociale, în special în contextul reducerilor cheltuielilor publice la nivel local, pentru a se asigura că femeile nu vor fi nevoite să ducă o povară disproporționată (îngrijirea copiilor, a vârstnicilor și a persoanelor dependente); |
| --- | --- |

25.

invită Consiliul, Comisia și statele membre să analizeze și să contracareze efectele negative ale reducerii cheltuielilor publice și ale beneficiilor sociale, în special în contextul reducerilor cheltuielilor publice la nivel local, pentru a se asigura că femeile nu vor fi nevoite să ducă o povară disproporționată (îngrijirea copiilor, a vârstnicilor și a persoanelor dependente);

| 26. | subliniază faptul că absența politicilor și a infrastructurii de îngrijire a condus la o creștere a lucrătoarelor domestice migrante care compensează aceste deficiențe în case private, fără acces la protecție și beneficii sociale și alte beneficii asemănătoare; invită statele membre să combată angajările ilegale și să integreze urgent lucrătorii migranți legali în sistemele de asigurări sociale și de sănătate; |
| --- | --- |

26.

subliniază faptul că absența politicilor și a infrastructurii de îngrijire a condus la o creștere a lucrătoarelor domestice migrante care compensează aceste deficiențe în case private, fără acces la protecție și beneficii sociale și alte beneficii asemănătoare; invită statele membre să combată angajările ilegale și să integreze urgent lucrătorii migranți legali în sistemele de asigurări sociale și de sănătate;

| 27. | invită statele membre să dezvolte servicii de îngrijire convenabile, accesibile și de calitate pentru copii și alte persoane dependente, în conformitate cu obiectivele europene, garantând că disponibilitatea acestor servicii este compatibilă cu orarele de lucru cu normă întreagă ale femeilor și bărbaților; îndeamnă Comisia și statele membre să folosească pe deplin potențialul Fondurilor structurale și al Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală și să faciliteze accesul la finanțarea unor servicii de calitate; îndeamnă Comisia să propună o directivă privind concediul de paternitate, concediul de adopție și concediul filial; |
| --- | --- |

27.

invită statele membre să dezvolte servicii de îngrijire convenabile, accesibile și de calitate pentru copii și alte persoane dependente, în conformitate cu obiectivele europene, garantând că disponibilitatea acestor servicii este compatibilă cu orarele de lucru cu normă întreagă ale femeilor și bărbaților; îndeamnă Comisia și statele membre să folosească pe deplin potențialul Fondurilor structurale și al Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală și să faciliteze accesul la finanțarea unor servicii de calitate; îndeamnă Comisia să propună o directivă privind concediul de paternitate, concediul de adopție și concediul filial;

| 28. | subliniază faptul că violența împotriva femeilor și bărbaților se intensifică în condiții de instabilitate economică; încurajează prin urmare, statele membre să folosească legislația națională în combaterea tuturor formelor de violență bazată pe gen și salută inițiativa Președinției spaniole de a înființa un Observator al violenței împotriva femeilor; în aceeași măsură, salută inițiativa unui grup de state membre referitoare la instrumentul principal privind protecția victimelor (ordinul european de protecție); |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că violența împotriva femeilor și bărbaților se intensifică în condiții de instabilitate economică; încurajează prin urmare, statele membre să folosească legislația națională în combaterea tuturor formelor de violență bazată pe gen și salută inițiativa Președinției spaniole de a înființa un Observator al violenței împotriva femeilor; în aceeași măsură, salută inițiativa unui grup de state membre referitoare la instrumentul principal privind protecția victimelor (ordinul european de protecție);

| 29. | invită statele membre să creeze condițiile favorabile, în special prin campanii de sensibilizare, pentru conștientizarea de către opinia publică a fenomenului violenței contra femeilor; reamintește că educația și sensibilizarea tinerilor sunt esențiale pentru combaterea fenomenelor de acest tip; |
| --- | --- |

29.

invită statele membre să creeze condițiile favorabile, în special prin campanii de sensibilizare, pentru conștientizarea de către opinia publică a fenomenului violenței contra femeilor; reamintește că educația și sensibilizarea tinerilor sunt esențiale pentru combaterea fenomenelor de acest tip;

| 30. | solicită instituțiilor europene și statelor membre, precum și autorităților regionale și locale, să adopte măsuri eficiente, în special prin intermediul legislației, pentru a încuraja o participare echilibrată a femeilor și bărbaților în posturi de răspundere în cadrul întreprinderilor și în sfera politică, inclusiv în consiliile de administrație și în instituțiile, administrațiile și organizațiile publice locale, regionale, naționale și europene, care trebuie să constituie un exemplu; prin urmare, solicită obiective obligatorii pentru a se asigura reprezentarea egală a femeilor și bărbaților; |
| --- | --- |

30.

solicită instituțiilor europene și statelor membre, precum și autorităților regionale și locale, să adopte măsuri eficiente, în special prin intermediul legislației, pentru a încuraja o participare echilibrată a femeilor și bărbaților în posturi de răspundere în cadrul întreprinderilor și în sfera politică, inclusiv în consiliile de administrație și în instituțiile, administrațiile și organizațiile publice locale, regionale, naționale și europene, care trebuie să constituie un exemplu; prin urmare, solicită obiective obligatorii pentru a se asigura reprezentarea egală a femeilor și bărbaților;

| 31. | subliniază faptul că femeile sunt reprezentate în mod deficitar în procesul decizional financiar - de fapt, femeile reprezintă unul dintre grupurile excluse în prezent din procesul de luare a deciziilor financiare care sunt afectate în mod negativ de riscul financiar; invită Consiliul, Comisia și statele membre să își amelioreze gradul de participare a femeilor la toate nivelurile procesului de luare a deciziilor, în special în domeniile stabilirii bugetelor și ale regimului de guvernare pentru sistemele financiare europene, inclusiv Banca Centrală Europeană; în acest context, subliniază necesitatea de a promova cultura financiară în rândul fetelor și femeilor; |
| --- | --- |

31.

subliniază faptul că femeile sunt reprezentate în mod deficitar în procesul decizional financiar - de fapt, femeile reprezintă unul dintre grupurile excluse în prezent din procesul de luare a deciziilor financiare care sunt afectate în mod negativ de riscul financiar; invită Consiliul, Comisia și statele membre să își amelioreze gradul de participare a femeilor la toate nivelurile procesului de luare a deciziilor, în special în domeniile stabilirii bugetelor și ale regimului de guvernare pentru sistemele financiare europene, inclusiv Banca Centrală Europeană; în acest context, subliniază necesitatea de a promova cultura financiară în rândul fetelor și femeilor;

| 32. | salută decizia guvernului norvegian de a crește numărul femeilor din cadrul consiliilor de administrație ale societăților pe acțiuni la cel puțin 40 %, fapt care a făcut posibilă creșterea proporției de femei din consiliile de administrație la 41 %, în prezent; invită Comisia și statele membre să considere inițiativa guvernului norvegian ca un exemplu pozitiv și să acționeze în aceeași direcție pentru întreprinderile cotate la bursă; |
| --- | --- |

32.

salută decizia guvernului norvegian de a crește numărul femeilor din cadrul consiliilor de administrație ale societăților pe acțiuni la cel puțin 40 %, fapt care a făcut posibilă creșterea proporției de femei din consiliile de administrație la 41 %, în prezent; invită Comisia și statele membre să considere inițiativa guvernului norvegian ca un exemplu pozitiv și să acționeze în aceeași direcție pentru întreprinderile cotate la bursă;

| 33. | salută necesitatea de a crește numărul femeilor din cadrul consiliilor de administrație ale societăților pe acțiuni, dar subliniază că guvernele naționale trebuie să acționeze în conformitate cu necesitățile lor; |
| --- | --- |

33.

salută necesitatea de a crește numărul femeilor din cadrul consiliilor de administrație ale societăților pe acțiuni, dar subliniază că guvernele naționale trebuie să acționeze în conformitate cu necesitățile lor;

| 34. | subliniază faptul că investiția în infrastructura socială reprezintă o ocazie de modernizare a Europei și de promovare a egalității și poate fi considerată ca o strategie paralelă pentru investițiile în tehnologiile curate care modernizează infrastructura fizică; prin urmare, consideră că egalitatea de gen ar trebui să fie o prioritate politică și un instrument esențial; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că investiția în infrastructura socială reprezintă o ocazie de modernizare a Europei și de promovare a egalității și poate fi considerată ca o strategie paralelă pentru investițiile în tehnologiile curate care modernizează infrastructura fizică; prin urmare, consideră că egalitatea de gen ar trebui să fie o prioritate politică și un instrument esențial;

| 35. | constată că, din perspectiva Strategiei EU 2020, „economia verde” este absolut crucială; subliniază faptul că „locurile de muncă ecologice” au potențialul de a deveni un segment cheie de creștere al viitoarei piețe europene a muncii, că, în prezent, peste 20 de milioane de locuri de muncă din Uniunea Europeană se pot considera ca „ecologice” și că studiile recente arată că doar locurile de muncă din sectorul energiei regenerabile au potențialul de a se dubla la 2,8 milioane până în 2020; |
| --- | --- |

35.

constată că, din perspectiva Strategiei EU 2020, „economia verde” este absolut crucială; subliniază faptul că „locurile de muncă ecologice” au potențialul de a deveni un segment cheie de creștere al viitoarei piețe europene a muncii, că, în prezent, peste 20 de milioane de locuri de muncă din Uniunea Europeană se pot considera ca „ecologice” și că studiile recente arată că doar locurile de muncă din sectorul energiei regenerabile au potențialul de a se dubla la 2,8 milioane până în 2020;

| 36. | subliniază faptul că tranziția la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și conversia ecologică a economiei vor crea o cerere imensă de lucrători calificați; se referă la faptul că femeile sunt subreprezentate în sectorul surselor de energie regenerabile, în special în locurile de muncă din domeniile științei și tehnologiei; solicită Consiliului, Comisiei și statelor membre să se asigure că lucrătoarele participă pe scară mai largă în cadrul proiectelor și programelor de formare profesională în domeniul transformării ecologice, și anume în sectorul surselor de energie regenerabile, în locurile de muncă din domeniul științei și al tehnologiei; invită statele membre să încurajeze inițiativele antreprenoriale locale în aceste domenii prin facilitarea accesului la fondurile structurale europene, prin diseminarea datelor și ateliere de formare; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că tranziția la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și conversia ecologică a economiei vor crea o cerere imensă de lucrători calificați; se referă la faptul că femeile sunt subreprezentate în sectorul surselor de energie regenerabile, în special în locurile de muncă din domeniile științei și tehnologiei; solicită Consiliului, Comisiei și statelor membre să se asigure că lucrătoarele participă pe scară mai largă în cadrul proiectelor și programelor de formare profesională în domeniul transformării ecologice, și anume în sectorul surselor de energie regenerabile, în locurile de muncă din domeniul științei și al tehnologiei; invită statele membre să încurajeze inițiativele antreprenoriale locale în aceste domenii prin facilitarea accesului la fondurile structurale europene, prin diseminarea datelor și ateliere de formare;

| 37. | încurajează angajatorii din statele membre să creeze mai multe oportunități pentru lucrătoarele în cadrul noilor tehnologii pentru a întări sectorul tehnologiile de vârf, în conformitate cu obiectivele UE 2020; |
| --- | --- |

37.

încurajează angajatorii din statele membre să creeze mai multe oportunități pentru lucrătoarele în cadrul noilor tehnologii pentru a întări sectorul tehnologiile de vârf, în conformitate cu obiectivele UE 2020;

| 38. | invită Consiliul, Comisia și statele membre să promoveze implementarea completă, la nivel național, a fondurilor structurale europene pentru a face față efectelor recesiunii prin inițiative de reconversie și calificare profesională în temeiul articolului 16 din Regulamentul general (10) și a articolului 6 din ambele Regulamente privind Fondul Social European (11) și privind Fondul European de Dezvoltare Regională (12); |
| --- | --- |

38.

invită Consiliul, Comisia și statele membre să promoveze implementarea completă, la nivel național, a fondurilor structurale europene pentru a face față efectelor recesiunii prin inițiative de reconversie și calificare profesională în temeiul articolului 16 din Regulamentul general (10) și a articolului 6 din ambele Regulamente privind Fondul Social European (11) și privind Fondul European de Dezvoltare Regională (12);

| 39. | solicită revizuirea Regulamentului privind FEARD, astfel încât să permită adoptarea de măsuri proactive în sprijinul femeilor, în perioada de programare 2014-2020, acest lucru fiind fezabil în perioadele anterioare, dar nu și în cea curentă, și având potențialul de a avea consecințe benefice asupra angajării forței feminine de muncă în zonele rurale; |
| --- | --- |

39.

solicită revizuirea Regulamentului privind FEARD, astfel încât să permită adoptarea de măsuri proactive în sprijinul femeilor, în perioada de programare 2014-2020, acest lucru fiind fezabil în perioadele anterioare, dar nu și în cea curentă, și având potențialul de a avea consecințe benefice asupra angajării forței feminine de muncă în zonele rurale;

| 40. | invită statele membre să dezvolte mecanisme pentru guvernanța egalității în vederea includerii expertizei în materie de egalitate de gen în departamentele guvernamentale și în alte agenții care pun în aplicare măsuri în cadrul fondurilor de coeziune și structurale și promovează organizațiile și rețelele femeilor; |
| --- | --- |

40.

invită statele membre să dezvolte mecanisme pentru guvernanța egalității în vederea includerii expertizei în materie de egalitate de gen în departamentele guvernamentale și în alte agenții care pun în aplicare măsuri în cadrul fondurilor de coeziune și structurale și promovează organizațiile și rețelele femeilor;

| 41. | încurajează Institutul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați să efectueze o analiză a efectelor crizei economice și financiare asupra egalității dintre bărbați și femei; consideră că această analiză a efectelor ar trebui efectuată pe baza unor indicatori preciși, care să țină seama de contextul specific al crizei și invită instituțiile europene, precum Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă, să propună soluții la problemele legate de gen în activitatea lor curentă; |
| --- | --- |

41.

încurajează Institutul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați să efectueze o analiză a efectelor crizei economice și financiare asupra egalității dintre bărbați și femei; consideră că această analiză a efectelor ar trebui efectuată pe baza unor indicatori preciși, care să țină seama de contextul specific al crizei și invită instituțiile europene, precum Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă, să propună soluții la problemele legate de gen în activitatea lor curentă;

| 42. | subliniază necesitatea de a elabora programe și stimulente financiare menite să încurajeze și să promoveze participarea femeilor la întreprinderile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

42.

subliniază necesitatea de a elabora programe și stimulente financiare menite să încurajeze și să promoveze participarea femeilor la întreprinderile mici și mijlocii;

| 43. | invită Consiliul, Comisia și statele membre să recunoască și să ofere sprijin pentru contribuția pe care o poate avea societatea civilă în abordarea crizei financiare și economice, în special ținând seama de Anul european al combaterii sărăciei și excluderii sociale; |
| --- | --- |

43.

invită Consiliul, Comisia și statele membre să recunoască și să ofere sprijin pentru contribuția pe care o poate avea societatea civilă în abordarea crizei financiare și economice, în special ținând seama de Anul european al combaterii sărăciei și excluderii sociale;

| 44. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, precum și partenerilor sociali și ONG-urilor din domeniu. |
| --- | --- |

44.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, precum și partenerilor sociali și ONG-urilor din domeniu.

---

(1)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(2)  JO C 313 E, 20.12.2006, p. 118.

(3)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 56.

(4)  JO C 295 E, 4.12.2009, p. 35.

(5)  JO C 16 E, 22.1.2010, p. 21.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0371.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0029.

(8)  Directiva 75/117/CEE a Consiliului din 10 februarie 1975 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la aplicarea principiului egalității de remunerare între lucrătorii de sex masculin și cei de sex feminin (JO L 45, 19.2.1975, p.19).

(9)  Concluziile Consiliului privind egalitatea de șanse între femei și bărbați: consolidarea creșterii economice și a ocupării forței de muncă - contribuții la Strategia de la Lisabona post 2010, reuniunea Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori, Bruxelles, 30 noiembrie 2009.

(10)  Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune (JO L 210, 31.7.2006, p. 25).

(11)  Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul Social European (JO L 210, 31.7.2006, p. 12).

(12)  Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională (JO L 210, 31.7.2006, p. 1).

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/87 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/87

---

Joi, 17 iunie 2010Evaluarea rezultatelor foii de parcurs privind egalitatea dintre femei și bărbați (2006-2010) și recomandările pentru viitor

P7_TA(2010)0232

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la evaluarea rezultatelor foii de parcurs privind egalitatea dintre femei și bărbați (2006-2010) și recomandările pentru viitor (2009/2242(INI))

2011/C 236 E/13

Parlamentul European,

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

având în vedere articolul 23 al Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

având în vedere comunicarea Comisiei, intitulată „O foaie de parcurs pentru egalitatea între femei și bărbați 2006-2010” (COM(2006)0092),

având în vedere comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2008 intitulată „Raport intermediar cu privire la foaia de parcurs pentru egalitatea între femei și bărbați 2006-2010” (COM(2008)0760),

având în vedere raportul Comisiei din 18 decembrie 2009 intitulată „Egalitatea între femei și bărbați – 2010” (COM(2009)0694),

vând în vedere Comunicarea Comisiei din 7 iunie 2000 intitulată „Către o strategie-cadru comunitară în materie de egalitate între bărbați și femei (2001-2005)” (COM(2000)0335) și rapoartele anuale ale Comisiei privind egalitatea între femei și bărbați în UE 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 și 2009 (respectiv, COM(2001)0179, COM(2002)0258, COM(2003)0098, COM(2004)0115, COM(2005)0044, COM(2006)0071, COM(2007)0049, COM(2008)0010 și COM(2009)0077),

având în vedere instrumentele juridice ale ONU în domeniul drepturilor omului și, în mod special, al drepturilor femeilor, în special Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, precum și celelalte instrumente ale ONU în materie de violență împotriva femeilor, precum declarația și programul de acțiune de la Viena, adoptate la Conferința mondială privind drepturile omului, rezoluțiile Adunării Generale a ONU 48/104 din 20 decembrie 1993 privind eliminarea violenței față de femei, 58/147 din 19 februarie 2004 privind eliminarea violenței familiale față de femei, 57/179 din 30 ianuarie 2003 privind măsurile care trebuie luate pentru eliminarea crimelor de onoare comise împotriva femeilor, 52/86 din 2 februarie 1998 privind măsurile în materie de prevenire a crimelor și de justiție penală destinate eliminării violenței împotriva femeilor,

având în vedere programul de acțiune adoptat în cadrul celei de-a patra conferințe mondiale privind femeile, organizată la Beijing în intervalul 4-15 septembrie 1995, precum și rezoluțiile sale din 18 mai 2000 privind urmărirea programului de acțiune de la Beijing (1) și din 10 martie 2005 privind urmărirea programului de acțiune al celei de-a patra conferințe mondiale privind femeile (Beijing + 10) (2),

având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 9 octombrie 2006 privind „toate formele de violență față de femei”,

având în vedere raportul final din martie 2005 al celei de-a 49-a sesiuni a Comisiei pentru statutul femeilor din cadrul Adunării Generale a ONU, publicat în 2005,

având în vedere Protocolul privind drepturile femeilor în Africa, cunoscut, de asemenea, sub denumirea de „Protocolul de la Maputo”, care a intrat în vigoare la 26 octombrie 2005 și care se referă, în special, la interzicerea tuturor formelor de mutilare genitală,

având în vedere Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al ONU din 31 octombrie 2000 privind femeile, pacea și securitatea, care prevede o mai mare participare a femeilor la prevenirea conflictelor armate și la edificarea păcii,

având în vedere activitatea Consiliului Europei în acest domeniu, și în special Cartea Socială Europeană revizuită,

având în vedere rezoluția adoptată la Conferința miniștrilor egalității de gen, a Consiliului Europei, intitulată „Cum să depășim distanța de la egalitatea de jure la egalitatea de facto, pentru a ajunge la o egalitate de gen reală” (2010),

având în vedere documentul tematic din 2009 al Comisarului pentru drepturile omului al cadrul Consiliului Europei, intitulat „Identitatea de gen și drepturile omului”, Recomandarea CM/Rec(2010)5 a Comitetului de miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre, referitoare la măsurile de combatere a discriminării pe motive de orientare sexuală sau identitate de gen, precum și Rezoluția 1728 (2010) și Recomandarea 1915 (2010) ale Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind discriminarea pe motive de orientare sexuală și identitate de gen,

având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (reformare) (3),

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE (COM(2008)0636) prezentată de către Comisie la 3 octombrie 2008,

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 92/85/CEE a Consiliului privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și a sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează (COM(2008)0637), prezentată de către Comisie la 3 octombrie 2008,

având în vedere raportul Comisiei din 3 octombrie 2008 intitulat „Punerea în aplicare a obiectivelor de la Barcelona privind structurile de îngrijire a copiilor de vârstă preșcolară” (COM(2008)0638),

având în vedere raportul din mai 2003 al Comitetului consultativ privind egalitatea de șanse între femei și bărbați al Comisiei, referitor la integrarea dimensiunii de gen în bugetele naționale,

având în vedere Comitetul consultativ pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați și avizul său privind diferențele de remunerare între femei și bărbați, adoptat la 22 martie 2007,

având în vedere rezoluția sa din 17 ianuarie 2006 privind strategiile de prevenire a traficului de femei și copii expuși riscului de exploatare sexuală (4),

având în vedere rezoluția sa din 24 octombrie 2006 privind „Imigrația femeilor: rolul și locul femeilor migrante în Uniunea Europeană” (5),

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen, adoptat de către Consiliul European la 23-24 martie 2006,

având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2007 privind o foaie de parcurs pentru egalitatea între femei și bărbați (2006-2010) (6),

având în vedere rezoluția sa din 17 ianuarie 2008 privind rolul femeilor în industrie (7),

având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2008 referitoare la egalitatea de gen și autonomizarea femeilor, în cadrul cooperării pentru dezvoltare (8),

având în vedere Rezoluția sa din 3 septembrie 2008 privind egalitatea între femei și bărbați - 2008 (9),

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 conținând recomandări către Comisie privind aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei (10),

având în vedere rezoluțiile sale din 24 februarie 1994 (11) și 13 octombrie 2005 (12) referitoare la femeile și sărăcia în Europa, precum și rezoluția din 3 februarie 2009 referitoare la nediscriminarea bazată pe sex și solidaritatea între generații (13);

având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (14),

având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2009 referitoare la eliminarea violenței împotriva femeilor (15),

având în vedere rezoluția Parlamentului European din 10 februarie 2010 referitoare la prevenirea traficului de persoane (16),

având în vedere Rezoluția sa din 10 februarie 2010 privind egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană - 2009 (17),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0156/2010),

| A. | întrucât, deși egalitatea dintre bărbați și femei constituie o condiție esențială pentru a ne bucura de respectarea deplină a drepturilor universale ale omului și un principiu fundamental al UE, recunoscut de mult timp în tratate, în realitatea politică și în viața femeilor persistă încă inegalități importante; |
| --- | --- |

A.

întrucât, deși egalitatea dintre bărbați și femei constituie o condiție esențială pentru a ne bucura de respectarea deplină a drepturilor universale ale omului și un principiu fundamental al UE, recunoscut de mult timp în tratate, în realitatea politică și în viața femeilor persistă încă inegalități importante;

| B. | întrucât politicile menite să realizeze egalitatea de gen reprezintă un instrument al dezvoltării economice și al coeziunii sociale; |
| --- | --- |

B.

întrucât politicile menite să realizeze egalitatea de gen reprezintă un instrument al dezvoltării economice și al coeziunii sociale;

| C. | întrucât egalitatea de gen trebuie să reprezinte un element de bază al identității culturale și politice europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât egalitatea de gen trebuie să reprezinte un element de bază al identității culturale și politice europene;

| D. | întrucât violența față de femei este un obstacol major în calea egalității de gen fiind una dintre cele mai răspândite încălcări ale drepturilor omului, care nu cunoaște limite geografice, financiare sau sociale; întrucât numărul femeilor care sunt victime ale violenței este alarmant; |
| --- | --- |

D.

întrucât violența față de femei este un obstacol major în calea egalității de gen fiind una dintre cele mai răspândite încălcări ale drepturilor omului, care nu cunoaște limite geografice, financiare sau sociale; întrucât numărul femeilor care sunt victime ale violenței este alarmant;

| E. | întrucât nu ne mai putem permite să fim dependenți de modele economice depășite, nesustenabile economic, care au la bază o diviziune sexuală a muncii depășită, care a fost înlocuită de absorbția femeilor pe piața muncii; întrucât avem nevoie de un model nou și sustenabil social, bazat pe cunoaștere și inovație, care să includă în economie totalitatea aptitudinilor femeilor, să refacă echilibrul responsabilităților între femei și bărbați în viața publică și viața privată și care să ofere un bun echilibru între viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

E.

întrucât nu ne mai putem permite să fim dependenți de modele economice depășite, nesustenabile economic, care au la bază o diviziune sexuală a muncii depășită, care a fost înlocuită de absorbția femeilor pe piața muncii; întrucât avem nevoie de un model nou și sustenabil social, bazat pe cunoaștere și inovație, care să includă în economie totalitatea aptitudinilor femeilor, să refacă echilibrul responsabilităților între femei și bărbați în viața publică și viața privată și care să ofere un bun echilibru între viața profesională și cea privată;

| F. | întrucât, cu toate că foaia de parcurs pentru egalitate 2006-2010 a scos în evidență diferențe în realizarea unei egalități de gen depline și, în unele cazuri, a promovat agenda egalității de gen, în ansamblu progresele înregistrate au fost insuficiente; |
| --- | --- |

F.

întrucât, cu toate că foaia de parcurs pentru egalitate 2006-2010 a scos în evidență diferențe în realizarea unei egalități de gen depline și, în unele cazuri, a promovat agenda egalității de gen, în ansamblu progresele înregistrate au fost insuficiente;

| G. | întrucât trebuie intensificate eforturile de a integra perspectiva de gen în politicile publice; |
| --- | --- |

G.

întrucât trebuie intensificate eforturile de a integra perspectiva de gen în politicile publice;

| H. | întrucât, deși este încă dificil de evaluat impactul total al crizei financiare, este evident că actuala criză economică și socială are consecințe deosebit de grave pentru femei, și pentru evoluția pe termen lung a politicilor menite să conducă la egalitatea dintre bărbați și femei, fapt care accentuează inegalitățile și discriminările; |
| --- | --- |

H.

întrucât, deși este încă dificil de evaluat impactul total al crizei financiare, este evident că actuala criză economică și socială are consecințe deosebit de grave pentru femei, și pentru evoluția pe termen lung a politicilor menite să conducă la egalitatea dintre bărbați și femei, fapt care accentuează inegalitățile și discriminările;

| I. | întrucât egalitatea de gen are un impact pozitiv asupra productivității și creșterii economice, iar participarea femeilor pe piața muncii produce o mulțime de beneficii sociale și economice; |
| --- | --- |

I.

întrucât egalitatea de gen are un impact pozitiv asupra productivității și creșterii economice, iar participarea femeilor pe piața muncii produce o mulțime de beneficii sociale și economice;

| J. | întrucât în societatea noastră în curs de îmbătrânire, femeile vor fi indispensabile pe piața muncii, iar cererea de servicii de îngrijire pentru cei în vârstă va crește, de asemenea, fapt care va conduce cel mai probabil la riscul unei duble poveri pentru femei; |
| --- | --- |

J.

întrucât în societatea noastră în curs de îmbătrânire, femeile vor fi indispensabile pe piața muncii, iar cererea de servicii de îngrijire pentru cei în vârstă va crește, de asemenea, fapt care va conduce cel mai probabil la riscul unei duble poveri pentru femei;

| K. | întrucât, în cea mai mare parte, cele 85 de milioane de persoane aflate în stare de pauperitate în Uniunea Europeană sunt femei, situație la care contribuie șomajul, munca în condiții de precaritate, salariile mici, nivelul pensiilor, care este inferior venitului minim necesar pentru subzistență existență, precum și problemele atât de răspândite legate de accesul la servicii publice de calitate în domeniile cele mai variate; întrucât, în plus, în ultimii zece ani numărul femeilor sărace a crescut mult mai mult decât numărul bărbaților săraci; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în cea mai mare parte, cele 85 de milioane de persoane aflate în stare de pauperitate în Uniunea Europeană sunt femei, situație la care contribuie șomajul, munca în condiții de precaritate, salariile mici, nivelul pensiilor, care este inferior venitului minim necesar pentru subzistență existență, precum și problemele atât de răspândite legate de accesul la servicii publice de calitate în domeniile cele mai variate; întrucât, în plus, în ultimii zece ani numărul femeilor sărace a crescut mult mai mult decât numărul bărbaților săraci;

| L. | întrucât disparitățile la nivelul salariului mediu între femei și bărbați se agravează, depășind în medie 17 %, fapt care conduce la disparități la nivelul pensiilor și la feminizarea sărăciei în rândul persoanelor în vârstă, și întrucât formele indirecte de discriminare au tendința de a se intensifica când șomajul este în creștere, afectând astfel femeile și tinerele fete; |
| --- | --- |

L.

întrucât disparitățile la nivelul salariului mediu între femei și bărbați se agravează, depășind în medie 17 %, fapt care conduce la disparități la nivelul pensiilor și la feminizarea sărăciei în rândul persoanelor în vârstă, și întrucât formele indirecte de discriminare au tendința de a se intensifica când șomajul este în creștere, afectând astfel femeile și tinerele fete;

| M. | întrucât persistă discrepanțele de gen în ceea ce privește serviciile de îngrijire, femeile petrecând de la dublu până la triplul numărului de ore de îngrijire neplătită a copiilor și a persoanelor dependente, comparativ cu bărbații; |
| --- | --- |

M.

întrucât persistă discrepanțele de gen în ceea ce privește serviciile de îngrijire, femeile petrecând de la dublu până la triplul numărului de ore de îngrijire neplătită a copiilor și a persoanelor dependente, comparativ cu bărbații;

| N. | întrucât femeile sunt adesea expuse la discriminări multiple pe motive de sex, vârstă (mai ales femeile învârstă), dizabilități, origine rasială/etnică, religie, naționalitate și status economic, inclusiv femeile din familiile monoparentale, orientare sexuală și/sau identitate de gen, și întrucât discriminarea combinată creează bariere multiple în autonomizarea femeilor și în progresul lor social; |
| --- | --- |

N.

întrucât femeile sunt adesea expuse la discriminări multiple pe motive de sex, vârstă (mai ales femeile învârstă), dizabilități, origine rasială/etnică, religie, naționalitate și status economic, inclusiv femeile din familiile monoparentale, orientare sexuală și/sau identitate de gen, și întrucât discriminarea combinată creează bariere multiple în autonomizarea femeilor și în progresul lor social;

| O. | întrucât garantarea egalității în materie de acces la resurse, la drepturi și putere este de importanță fundamentală, aceasta implicând schimbări structurale și culturale, eliminarea stereotipurilor și promovarea egalității; |
| --- | --- |

O.

întrucât garantarea egalității în materie de acces la resurse, la drepturi și putere este de importanță fundamentală, aceasta implicând schimbări structurale și culturale, eliminarea stereotipurilor și promovarea egalității;

| P. | întrucât există în continuare stereotipuri privind opțiunile educaționale și profesionale pe care le au la dispoziție femeile, ceea ce contribuie la menținerea inegalităților; |
| --- | --- |

P.

întrucât există în continuare stereotipuri privind opțiunile educaționale și profesionale pe care le au la dispoziție femeile, ceea ce contribuie la menținerea inegalităților;

| Q. | întrucât segregarea sectorială și ocupațională pe criterii de gen nu se diminuează, ci de fapt este în creștere în anumite țări; |
| --- | --- |

Q.

întrucât segregarea sectorială și ocupațională pe criterii de gen nu se diminuează, ci de fapt este în creștere în anumite țări;

| R. | întrucât dreptul familiei (în special legislația referitoare la căsătorie și la divorț) plasează adesea femeile pe o poziție inferioară, juridic și economic, și întrucât instanțele de judecată contribuie la inegalitățile dintre femei și bărbați, aplicând legislația privind căsătoria plecând de la un model tradițional, și nu de la modelul egalității în drepturi; |
| --- | --- |

R.

întrucât dreptul familiei (în special legislația referitoare la căsătorie și la divorț) plasează adesea femeile pe o poziție inferioară, juridic și economic, și întrucât instanțele de judecată contribuie la inegalitățile dintre femei și bărbați, aplicând legislația privind căsătoria plecând de la un model tradițional, și nu de la modelul egalității în drepturi;

| S. | întrucât se abuzează adesea de dreptul la obiecție pe motive de conștiință de către grupurile (religioase) în scopul reducerii drepturilor femeilor în domenii precum sănătatea și dreptul familiei; |
| --- | --- |

S.

întrucât se abuzează adesea de dreptul la obiecție pe motive de conștiință de către grupurile (religioase) în scopul reducerii drepturilor femeilor în domenii precum sănătatea și dreptul familiei;

| T. | întrucât participarea femeilor la procesul decizional reprezintă un indicator hotărâtor al egalității de gen, întrucât încă mai există puține femei în poziții de conducere în mediul de faceri, dar și în universități și întrucât numărul femeilor din politică și din cercetare crește foarte încet; |
| --- | --- |

T.

întrucât participarea femeilor la procesul decizional reprezintă un indicator hotărâtor al egalității de gen, întrucât încă mai există puține femei în poziții de conducere în mediul de faceri, dar și în universități și întrucât numărul femeilor din politică și din cercetare crește foarte încet;

| U. | întrucât provocările existente și experiența acumulată demonstrează că lipsa unor politici coerente la nivelul a domenii diferite a avut în trecut consecințe negative asupra egalității dintre femei și bărbați și că este nevoie de o mai bună finanțare, coordonare, difuzare și promovare a drepturilor femeilor, având în vedere realitățile, care sunt diferite; |
| --- | --- |

U.

întrucât provocările existente și experiența acumulată demonstrează că lipsa unor politici coerente la nivelul a domenii diferite a avut în trecut consecințe negative asupra egalității dintre femei și bărbați și că este nevoie de o mai bună finanțare, coordonare, difuzare și promovare a drepturilor femeilor, având în vedere realitățile, care sunt diferite;

| V. | întrucât măsurile afirmative în favoarea femeilor s-au dovedit esențiale pentru incorporarea lor deplină pe piața muncii și în societate în general; |
| --- | --- |

V.

întrucât măsurile afirmative în favoarea femeilor s-au dovedit esențiale pentru incorporarea lor deplină pe piața muncii și în societate în general;

| W. | întrucât, dincolo de deciziile adoptate cu ocazia aniversării a 15 ani de la Platforma de la Beijing, drumul care mai rămâne de parcurs pentru a le concretiza este încă lung; |
| --- | --- |

W.

întrucât, dincolo de deciziile adoptate cu ocazia aniversării a 15 ani de la Platforma de la Beijing, drumul care mai rămâne de parcurs pentru a le concretiza este încă lung;

| X. | întrucât datele defalcate pe gen reprezintă un instrument esențial pentru realizarea unui progres real și pentru evaluarea completă a rezultatelor; |
| --- | --- |

X.

întrucât datele defalcate pe gen reprezintă un instrument esențial pentru realizarea unui progres real și pentru evaluarea completă a rezultatelor;

| Y. | întrucât ne aflăm în Anul European de Luptă împotriva Sărăciei, ceea ce implică politici și acțiuni concertate care ajută în mod real la îmbunătățirea situației actuale; |
| --- | --- |

Y.

întrucât ne aflăm în Anul European de Luptă împotriva Sărăciei, ceea ce implică politici și acțiuni concertate care ajută în mod real la îmbunătățirea situației actuale;

| Z. | întrucât s-au împlinit 100 de ani de când 8 martie a fost proclamată Ziua internațională a femeilor și această aniversare trebuie sărbătorită; întrucât este important ca femeile și organizațiile care le reprezintă să fie implicate în promovarea egalității și în combaterea discriminării și inegalităților; |
| --- | --- |

Z.

întrucât s-au împlinit 100 de ani de când 8 martie a fost proclamată Ziua internațională a femeilor și această aniversare trebuie sărbătorită; întrucât este important ca femeile și organizațiile care le reprezintă să fie implicate în promovarea egalității și în combaterea discriminării și inegalităților;

| AA. | întrucât reconcilierea vieții profesionale, cu viața de familie și viața privată rămâne o chestiune nerezolvată, atât pentru femei, cât și pentru bărbați; |
| --- | --- |

AA.

întrucât reconcilierea vieții profesionale, cu viața de familie și viața privată rămâne o chestiune nerezolvată, atât pentru femei, cât și pentru bărbați;

| AB. | întrucât accesul la serviciile de îngrijire a copiilor, a persoanelor în vârstă și a altor persoane dependente este esențial pentru a permite bărbaților și femeilor să participe în mod egal la piața muncii, în educație și la formarea profesională; |
| --- | --- |

AB.

întrucât accesul la serviciile de îngrijire a copiilor, a persoanelor în vârstă și a altor persoane dependente este esențial pentru a permite bărbaților și femeilor să participe în mod egal la piața muncii, în educație și la formarea profesională;

| AC. | întrucât în majoritatea statelor membre sistemele de securitate socială nu iau suficient în calcul circumstanțele specifice ale vieții femeilor sărace; întrucât pericolul de a trăi în sărăcie este mult mai mare pentru femei; întrucât împărțirea responsabilităților familiale și domestice între femei și bărbați, în special prin extinderea utilizării egale a concediului parental pentru ambii părinți, este o condiție prealabilă pentru promovarea și obținerea egalității de gen, și întrucât neincluderea perioadelor de concedii de maternitate și parentale în calculul timpului de muncă global este discriminatorie și constituie un dezavantaj pentru femeile prezente pe piața forței de muncă, |
| --- | --- |

AC.

întrucât în majoritatea statelor membre sistemele de securitate socială nu iau suficient în calcul circumstanțele specifice ale vieții femeilor sărace; întrucât pericolul de a trăi în sărăcie este mult mai mare pentru femei; întrucât împărțirea responsabilităților familiale și domestice între femei și bărbați, în special prin extinderea utilizării egale a concediului parental pentru ambii părinți, este o condiție prealabilă pentru promovarea și obținerea egalității de gen, și întrucât neincluderea perioadelor de concedii de maternitate și parentale în calculul timpului de muncă global este discriminatorie și constituie un dezavantaj pentru femeile prezente pe piața forței de muncă,

Evaluarea foii de parcurs 2006-2010

| 1. | constată că, în domeniul independenței economice a femeilor și bărbaților, rata de ocupare a forței de muncă reprezentate de femei a atins aproape 60 %, în conformitate cu obiectivele de la Lisabona privind ocuparea forței de muncă; regretă, totuși, lipsa măsurilor obligatorii care să elimine diferențele salariale pe motive de gen și subliniază necesitatea luării unor măsuri urgente în vederea îmbunătățirii situației femeilor care lucrează în condiții precare de muncă, în special a femeilor care aparțin minorităților etnice, care devin și mai vulnerabile în contextul crizei economice și sociale; solicită, în plus, reducerea diferențelor între femei și bărbați din sistemele de sănătate publice și asigurarea accesului egal la acestea; |
| --- | --- |

1.

constată că, în domeniul independenței economice a femeilor și bărbaților, rata de ocupare a forței de muncă reprezentate de femei a atins aproape 60 %, în conformitate cu obiectivele de la Lisabona privind ocuparea forței de muncă; regretă, totuși, lipsa măsurilor obligatorii care să elimine diferențele salariale pe motive de gen și subliniază necesitatea luării unor măsuri urgente în vederea îmbunătățirii situației femeilor care lucrează în condiții precare de muncă, în special a femeilor care aparțin minorităților etnice, care devin și mai vulnerabile în contextul crizei economice și sociale; solicită, în plus, reducerea diferențelor între femei și bărbați din sistemele de sănătate publice și asigurarea accesului egal la acestea;

| 2. | salută propunerile legislative ale Comisiei care vizează o mai bună reconciliere a vieții profesionale, a celei personale și a celei de familie; constată, totuși, că nu a fost abordată problema concediilor de paternitate, de adoptare și a celui filial și regretă faptul că doar câteva state membre au îndeplinit obiectivul de la Barcelona de a asigura accesul la servicii de îngrijire a copiilor accesibile și de calitate; prin urmare, invită statele membre să își reînnoiască angajamentul față de acest obiectiv; |
| --- | --- |

2.

salută propunerile legislative ale Comisiei care vizează o mai bună reconciliere a vieții profesionale, a celei personale și a celei de familie; constată, totuși, că nu a fost abordată problema concediilor de paternitate, de adoptare și a celui filial și regretă faptul că doar câteva state membre au îndeplinit obiectivul de la Barcelona de a asigura accesul la servicii de îngrijire a copiilor accesibile și de calitate; prin urmare, invită statele membre să își reînnoiască angajamentul față de acest obiectiv;

| 3. | regretă faptul că femeile sunt încă subreprezentate în posturile de decizie în domeniul politic și economic în majoritatea statelor membre; invită Comisia să continue să adopte noi măsuri concrete de promovare a participării egale a femeilor și bărbaților la procesul decizional; |
| --- | --- |

3.

regretă faptul că femeile sunt încă subreprezentate în posturile de decizie în domeniul politic și economic în majoritatea statelor membre; invită Comisia să continue să adopte noi măsuri concrete de promovare a participării egale a femeilor și bărbaților la procesul decizional;

| 4. | subliniază acțiunile întreprinse în cadrul programului DAPHNE III în vederea prevenirii și combaterii violenței împotriva femeilor; reafirmă totuși necesitatea unor măsuri legislative la nivel european în vederea eradicării violenței bazate pe gen; |
| --- | --- |

4.

subliniază acțiunile întreprinse în cadrul programului DAPHNE III în vederea prevenirii și combaterii violenței împotriva femeilor; reafirmă totuși necesitatea unor măsuri legislative la nivel european în vederea eradicării violenței bazate pe gen;

| 5. | salută integrarea egalității de gen ca prioritate în programele de educație și formare comunitare în vederea reducerii stereotipurilor în societate; regretă totuși faptul că stereotipurile bazate pe gen, care încă persistă, stau la baza a numeroase inegalități; prin urmare, invită Comisia și statele membre să lanseze campanii de sensibilizare în vederea eliminării stereotipurilor și rolurilor tradiționale ale genurilor, în special campanii care să vizeze bărbații și care să sublinieze necesitatea împărțirii responsabilităților în familie; |
| --- | --- |

5.

salută integrarea egalității de gen ca prioritate în programele de educație și formare comunitare în vederea reducerii stereotipurilor în societate; regretă totuși faptul că stereotipurile bazate pe gen, care încă persistă, stau la baza a numeroase inegalități; prin urmare, invită Comisia și statele membre să lanseze campanii de sensibilizare în vederea eliminării stereotipurilor și rolurilor tradiționale ale genurilor, în special campanii care să vizeze bărbații și care să sublinieze necesitatea împărțirii responsabilităților în familie;

| 6. | salută angajamentul Comisiei față de principiile enunțate în Declarația privind obiectivele de dezvoltare ale mileniului și în Platforma de acțiune de la Beijing în domeniul promovării egalității între femei și bărbați în afara UE; solicită să se continue consolidarea integrării principiului egalității de gen în politicile de dezvoltare, externe, precum și de comerț exterior ale UE; |
| --- | --- |

6.

salută angajamentul Comisiei față de principiile enunțate în Declarația privind obiectivele de dezvoltare ale mileniului și în Platforma de acțiune de la Beijing în domeniul promovării egalității între femei și bărbați în afara UE; solicită să se continue consolidarea integrării principiului egalității de gen în politicile de dezvoltare, externe, precum și de comerț exterior ale UE;

La nivel instituțional

| 7. | propune ca noua Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană să constituie un program de acțiune și un angajament politic bazat pe Platforma de acțiune de la Beijing și realizările sale, întrucât drepturile femeilor și ale tinerelor fete reprezintă o parte inalienabilă, integrală și indivizibilă a drepturilor universale ale omului; |
| --- | --- |

7.

propune ca noua Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană să constituie un program de acțiune și un angajament politic bazat pe Platforma de acțiune de la Beijing și realizările sale, întrucât drepturile femeilor și ale tinerelor fete reprezintă o parte inalienabilă, integrală și indivizibilă a drepturilor universale ale omului;

| 8. | subliniază faptul că este important ca cele șase arii prioritare de acțiune ale foii de parcurs curente să fie în continuare urmărite și solicită Comisiei să introducă mai multe măsuri concrete pentru a se asigura că punctele tari ale foii de parcurs curente pot fi dezvoltate în continuare, influențând astfel vizibil instrumentele de la nivel național și regional, menite să realizeze egalitatea și autonomizarea femeilor; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că este important ca cele șase arii prioritare de acțiune ale foii de parcurs curente să fie în continuare urmărite și solicită Comisiei să introducă mai multe măsuri concrete pentru a se asigura că punctele tari ale foii de parcurs curente pot fi dezvoltate în continuare, influențând astfel vizibil instrumentele de la nivel național și regional, menite să realizeze egalitatea și autonomizarea femeilor;

| 9. | propune să se ofere finanțare europeană noii strategii de egalitate între bărbați și femei, pentru a facilita implementarea ei la nivel european; |
| --- | --- |

9.

propune să se ofere finanțare europeană noii strategii de egalitate între bărbați și femei, pentru a facilita implementarea ei la nivel european;

| 10. | subliniază că este important ca noua propunere a Comisiei Europene privind Strategia pentru egalitate să fie adoptată de Consiliu, în urma avizului Parlamentului European, pentru a-i conferi mai multă greutate politică și a relansa politica în materie de egalitate; |
| --- | --- |

10.

subliniază că este important ca noua propunere a Comisiei Europene privind Strategia pentru egalitate să fie adoptată de Consiliu, în urma avizului Parlamentului European, pentru a-i conferi mai multă greutate politică și a relansa politica în materie de egalitate;

| 11. | deplânge maniera nesatisfăcătoare în care perspectiva de gen a fost tratată în cadrul propunerilor Comisiei pentru Strategia UE 2020 și cere, în consecință, Consiliului și Comisiei să se asigure că dimensiunea egalității de gen este prezentă sistematic în Strategia UE 2020, solicită includerea unui capitol destinat problemelor de gen în Strategia EU 2020, cu mecanisme de integrare a perspectivei de gen și obiective în materie de angajare a femeilor care să conțină indicatori ai independenței economice, și care să ia în considerare atât efectele actualei crize economice și financiare, cât și rolul femeilor într-o societate în curs de îmbătrânire;să ia în considerație solicitarea Parlamentului și a organizațiilor de femei ca perspectiva de gen să fie inclusă în documentul final; |
| --- | --- |

11.

deplânge maniera nesatisfăcătoare în care perspectiva de gen a fost tratată în cadrul propunerilor Comisiei pentru Strategia UE 2020 și cere, în consecință, Consiliului și Comisiei să se asigure că dimensiunea egalității de gen este prezentă sistematic în Strategia UE 2020, solicită includerea unui capitol destinat problemelor de gen în Strategia EU 2020, cu mecanisme de integrare a perspectivei de gen și obiective în materie de angajare a femeilor care să conțină indicatori ai independenței economice, și care să ia în considerare atât efectele actualei crize economice și financiare, cât și rolul femeilor într-o societate în curs de îmbătrânire;să ia în considerație solicitarea Parlamentului și a organizațiilor de femei ca perspectiva de gen să fie inclusă în documentul final;

| 12. | propune organizarea unei reuniuni anuale tripartite a Consiliului, Comisiei și Parlamentului, consacrată progreselor înregistrate de Strategia pentru egalitatea de gen în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

12.

propune organizarea unei reuniuni anuale tripartite a Consiliului, Comisiei și Parlamentului, consacrată progreselor înregistrate de Strategia pentru egalitatea de gen în Uniunea Europeană;

| 13. | propune organizarea unei conferințe bianuale consacrate egalității de gen cu participarea organizațiilor de femei, a altor organizații care militează pentru egalitatea de gen, cum ar fi organizațiile LGBT și a organizațiilor sindicale din statele membre, a deputaților în Parlamentul European, a membrilor Comisiei Europene, a Consiliului și a deputaților în parlamentele naționale, cu o tematică specifică definită în prealabil, în fiecare an; |
| --- | --- |

13.

propune organizarea unei conferințe bianuale consacrate egalității de gen cu participarea organizațiilor de femei, a altor organizații care militează pentru egalitatea de gen, cum ar fi organizațiile LGBT și a organizațiilor sindicale din statele membre, a deputaților în Parlamentul European, a membrilor Comisiei Europene, a Consiliului și a deputaților în parlamentele naționale, cu o tematică specifică definită în prealabil, în fiecare an;

| 14. | subliniază necesitatea unui dialog structurat cu societatea civilă pentru a garanta principiul egalității între bărbați și femei; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea unui dialog structurat cu societatea civilă pentru a garanta principiul egalității între bărbați și femei;

| 15. | propune ca cooperarea instituțională în acest domeniu să nu se limiteze la asociațiile de femei, ci să se urmărească activ și colaborarea cu asociațiile care reprezintă bărbații și femeile și militează pentru egalitatea de gen; |
| --- | --- |

15.

propune ca cooperarea instituțională în acest domeniu să nu se limiteze la asociațiile de femei, ci să se urmărească activ și colaborarea cu asociațiile care reprezintă bărbații și femeile și militează pentru egalitatea de gen;

| 16. | solicită insistent intrarea completă în funcțiune a Institutului European pentru Egalitatea de Gen, precum și elaborarea tuturor indicatorilor necesari care permit urmărirea aspectelor legate de egalitate oricând este cazul; atrage atenția asupra faptului că acești indicatori trebuie actualizați periodic, astfel încât să fie posibilă compararea obiectivelor stabilite cu rezultatele obținute; |
| --- | --- |

16.

solicită insistent intrarea completă în funcțiune a Institutului European pentru Egalitatea de Gen, precum și elaborarea tuturor indicatorilor necesari care permit urmărirea aspectelor legate de egalitate oricând este cazul; atrage atenția asupra faptului că acești indicatori trebuie actualizați periodic, astfel încât să fie posibilă compararea obiectivelor stabilite cu rezultatele obținute;

| 17. | este de opinie că în cazul propunerilor de politici ale Comisiei și Consiliului care trebuie evaluate din perspectiva impactului social, aceasta trebuie să includă și aspectul egalității de gen; |
| --- | --- |

17.

este de opinie că în cazul propunerilor de politici ale Comisiei și Consiliului care trebuie evaluate din perspectiva impactului social, aceasta trebuie să includă și aspectul egalității de gen;

| 18. | insistă ca Comisia să înceapă să aplice metoda integrării perspectivei de gen în pregătirea tuturor propunerilor sale; |
| --- | --- |

18.

insistă ca Comisia să înceapă să aplice metoda integrării perspectivei de gen în pregătirea tuturor propunerilor sale;

| 19. | invită Comisia să optimizeze și să actualizeze periodic pagina de internet dedicată egalității de gen, iar Grupul egalității de șanse să dedice cel puțin o dată pe an o reuniune întreagă problematicii egalității de gen și să creeze un serviciu de informare pentru femei; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să optimizeze și să actualizeze periodic pagina de internet dedicată egalității de gen, iar Grupul egalității de șanse să dedice cel puțin o dată pe an o reuniune întreagă problematicii egalității de gen și să creeze un serviciu de informare pentru femei;

| 20. | subliniază că, la nivelul direcțiilor generale, Comisia Europeană trebuie să introducă la nivelul activităților lor interne mecanisme de coordonare care să asigure urmărirea continuă a politicilor în materie de egalitate a drepturilor și șanselor între bărbați și femei, în cele mai diverse domenii; solicită ca Raportul anual privind egalitatea să includă un capitol separat pentru fiecare direcție generală în care să se raporteze chestiunile legate de egalitate în domeniile lor de competențe; |
| --- | --- |

20.

subliniază că, la nivelul direcțiilor generale, Comisia Europeană trebuie să introducă la nivelul activităților lor interne mecanisme de coordonare care să asigure urmărirea continuă a politicilor în materie de egalitate a drepturilor și șanselor între bărbați și femei, în cele mai diverse domenii; solicită ca Raportul anual privind egalitatea să includă un capitol separat pentru fiecare direcție generală în care să se raporteze chestiunile legate de egalitate în domeniile lor de competențe;

| 21. | Invită Înalta Reprezentantă să asigure egalitatea de gen în organizarea Serviciului European pentru Acțiune Externă (SEAE) și să creeze un plan de acțiune care să urmărească egalitatea de gen la nivelul delegațiilor UE, inclusiv la cel mai înalt nivel; invită Consiliul și Comisia să deschidă un post de trimis special din partea femeilor europene, după cum a solicitat deja Parlamentul European în martie 2008, pentru a acorda o atenție deosebită poziției femeilor în contextul politicilor externe ale UE și solicită integrarea structurală a perspectivei de gen în SEAE; invită Comisia, Consiliul și statele membre să promoveze și să sprijine în mod activ autonomizarea participării femeilor la relațiile bilaterale și multilaterale cu statele și organizațiile din afara UE; |
| --- | --- |

21.

Invită Înalta Reprezentantă să asigure egalitatea de gen în organizarea Serviciului European pentru Acțiune Externă (SEAE) și să creeze un plan de acțiune care să urmărească egalitatea de gen la nivelul delegațiilor UE, inclusiv la cel mai înalt nivel; invită Consiliul și Comisia să deschidă un post de trimis special din partea femeilor europene, după cum a solicitat deja Parlamentul European în martie 2008, pentru a acorda o atenție deosebită poziției femeilor în contextul politicilor externe ale UE și solicită integrarea structurală a perspectivei de gen în SEAE; invită Comisia, Consiliul și statele membre să promoveze și să sprijine în mod activ autonomizarea participării femeilor la relațiile bilaterale și multilaterale cu statele și organizațiile din afara UE;

| 22. | invita Înalta Reprezentantă să se asigure că se va incorpora o perspectivă de gen în elaborarea tuturor politicilor, programelor și proiectelor dedicate cooperării pentru dezvoltare și subliniază importanța implementării Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite în contextul acțiunilor externe ale UE; |
| --- | --- |

22.

invita Înalta Reprezentantă să se asigure că se va incorpora o perspectivă de gen în elaborarea tuturor politicilor, programelor și proiectelor dedicate cooperării pentru dezvoltare și subliniază importanța implementării Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite în contextul acțiunilor externe ale UE;

| 23. | subliniază importanța politicilor care comportă o abordare integrată a egalității de gen în diferite domenii, în special cel economic, financiar, comercial și social și o analiză bugetară în termeni de egalitate între femei și bărbați; solicită Comisiei și statelor membre să promoveze diseminarea și schimbul de bune practici pentru a încuraja luarea acestora în considerație în momentul elaborării de politici; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța politicilor care comportă o abordare integrată a egalității de gen în diferite domenii, în special cel economic, financiar, comercial și social și o analiză bugetară în termeni de egalitate între femei și bărbați; solicită Comisiei și statelor membre să promoveze diseminarea și schimbul de bune practici pentru a încuraja luarea acestora în considerație în momentul elaborării de politici;

| 24. | este de opinie că Comisia și statele membre trebuie să elaboreze instrumente de pregătire și de implementare care să le permită tuturor actorilor implicați să includă în domeniile lor de competență o perspectivă care are la bază șansele egale între bărbați și femei, inclusiv evaluarea impactului specific al politicilor asupra femeilor și bărbaților; |
| --- | --- |

24.

este de opinie că Comisia și statele membre trebuie să elaboreze instrumente de pregătire și de implementare care să le permită tuturor actorilor implicați să includă în domeniile lor de competență o perspectivă care are la bază șansele egale între bărbați și femei, inclusiv evaluarea impactului specific al politicilor asupra femeilor și bărbaților;

| 25. | subliniază, în contextul strategiilor și planurilor de redresare economică, importanța adoptării de măsuri sectoriale care să instituie noi direcții și care să sprijine educați și cursurile de formare profesională centrate pe integrarea femeilor, inclusiv a tinerelor femei, pe piața muncii, în sectoare care au importanță strategică pentru dezvoltare si pe baza pozițiilor și aptitudinilor legate de cele mai noi tehnologii sau descoperiri științifice; |
| --- | --- |

25.

subliniază, în contextul strategiilor și planurilor de redresare economică, importanța adoptării de măsuri sectoriale care să instituie noi direcții și care să sprijine educați și cursurile de formare profesională centrate pe integrarea femeilor, inclusiv a tinerelor femei, pe piața muncii, în sectoare care au importanță strategică pentru dezvoltare si pe baza pozițiilor și aptitudinilor legate de cele mai noi tehnologii sau descoperiri științifice;

| 26. | subliniază importanța elaborării de indicatori cantitativi și calitativi și, statistici bazate pe gen care să fie fiabile, comparabile și disponibile în timp util, și care urmează a fi folosite în monitorizarea și implementarea metodei integrării perspectivei de gen la nivelul tuturor politicilor; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța elaborării de indicatori cantitativi și calitativi și, statistici bazate pe gen care să fie fiabile, comparabile și disponibile în timp util, și care urmează a fi folosite în monitorizarea și implementarea metodei integrării perspectivei de gen la nivelul tuturor politicilor;

| 27. | solicită Eurostat să elaboreze indicatori care să măsoare implicarea femeilor și bărbaților în activitățile voluntare, pentru a reliefa contribuția bărbaților și a femeilor la coeziunea socială; |
| --- | --- |

27.

solicită Eurostat să elaboreze indicatori care să măsoare implicarea femeilor și bărbaților în activitățile voluntare, pentru a reliefa contribuția bărbaților și a femeilor la coeziunea socială;

| 28. | subliniază că este esențială o mai bună coordonare în elaborarea de obiective de politici dedicate egalității în întreaga UE și în toate statele membre la nivel instituțional, și că sunt necesare metode de integrare uniforme, concrete cum ar fi: includerea dimensiunii de gen în procesul de elaborare a bugetului sau includerea de analize de gen în conceperea, planificarea, implementarea și monitorizarea politicilor publice; |
| --- | --- |

28.

subliniază că este esențială o mai bună coordonare în elaborarea de obiective de politici dedicate egalității în întreaga UE și în toate statele membre la nivel instituțional, și că sunt necesare metode de integrare uniforme, concrete cum ar fi: includerea dimensiunii de gen în procesul de elaborare a bugetului sau includerea de analize de gen în conceperea, planificarea, implementarea și monitorizarea politicilor publice;

| 29. | insistă pe lângă Comisie și statele membre asupra necesității unei duble strategii, recurgând la o abordare integrată a egalității între femei și bărbați și desfășurând acțiuni specifice, inclusiv în materie legislativă, în materie de credite bugetare și în materie de monitorizare și control, pentru a garanta concretizarea lor; subliniază că un plan de acțiune trebuie să conțină obiective cantitative și calitative pe termen scurt și pe termen lung, la nivel european dar și național; |
| --- | --- |

29.

insistă pe lângă Comisie și statele membre asupra necesității unei duble strategii, recurgând la o abordare integrată a egalității între femei și bărbați și desfășurând acțiuni specifice, inclusiv în materie legislativă, în materie de credite bugetare și în materie de monitorizare și control, pentru a garanta concretizarea lor; subliniază că un plan de acțiune trebuie să conțină obiective cantitative și calitative pe termen scurt și pe termen lung, la nivel european dar și național;

| 30. | invită Comisia, Consiliul și statele membre să ia toate măsurile necesare în vederea aplicării metodei integrării perspectivei de gen în toate politicile comunitare și să revizuiască legislația existentă astfel încât să asigure că egalitatea de gen este aplicată corect și că măsurile de discriminare pozitivă se pot aplica acolo unde sunt necesare; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia, Consiliul și statele membre să ia toate măsurile necesare în vederea aplicării metodei integrării perspectivei de gen în toate politicile comunitare și să revizuiască legislația existentă astfel încât să asigure că egalitatea de gen este aplicată corect și că măsurile de discriminare pozitivă se pot aplica acolo unde sunt necesare;

| 31. | salută angajamentul Comisiei de a respecta principiile Platformei de acțiune de la Beijing în ceea ce privește promovarea unor bugete în care s-a integrat perspectiva de gen; invită statele membre să facă eforturi în vederea revizuirii sistematice a modului în care femeile beneficiază de cheltuielile din sectorul public și să ajusteze bugetele astfel încât să asigure accesul egal la cheltuielile publice, atât pentru consolidarea capacității de producție cât și pentru satisfacerea nevoilor sociale; solicită, de asemenea, alocarea unor resurse suficiente, inclusiv pentru elaborarea de analize ale impactului criteriilor de gen; |
| --- | --- |

31.

salută angajamentul Comisiei de a respecta principiile Platformei de acțiune de la Beijing în ceea ce privește promovarea unor bugete în care s-a integrat perspectiva de gen; invită statele membre să facă eforturi în vederea revizuirii sistematice a modului în care femeile beneficiază de cheltuielile din sectorul public și să ajusteze bugetele astfel încât să asigure accesul egal la cheltuielile publice, atât pentru consolidarea capacității de producție cât și pentru satisfacerea nevoilor sociale; solicită, de asemenea, alocarea unor resurse suficiente, inclusiv pentru elaborarea de analize ale impactului criteriilor de gen;

| 32. | invită Comisia să monitorizeze statele membre dacă au respectat directivele privind nediscriminarea și măsurile referitoare la problematica de gen, și să ia măsuri active, inclusiv să declanșeze procedurile de constatare a nerespectării normelor, în cazul unde s-a constatat nerespectarea; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să monitorizeze statele membre dacă au respectat directivele privind nediscriminarea și măsurile referitoare la problematica de gen, și să ia măsuri active, inclusiv să declanșeze procedurile de constatare a nerespectării normelor, în cazul unde s-a constatat nerespectarea;

| 33. | solicită revizuirea Regulamentului privind Fondul Agricol European pentru Dezvoltare Rurală (FEARD), astfel încât să permită, la fel ca și în cazul Fondului Social European (FSE), adoptarea de măsuri proactive în sprijinul femeilor în perioada de programare 2014-2020, acest lucru fiind fezabil în perioadele anterioare dar nu și în cea curentă, și având potențialul de a avea consecințe benefice asupra angajării forței feminine de muncă în zonele rurale; |
| --- | --- |

33.

solicită revizuirea Regulamentului privind Fondul Agricol European pentru Dezvoltare Rurală (FEARD), astfel încât să permită, la fel ca și în cazul Fondului Social European (FSE), adoptarea de măsuri proactive în sprijinul femeilor în perioada de programare 2014-2020, acest lucru fiind fezabil în perioadele anterioare dar nu și în cea curentă, și având potențialul de a avea consecințe benefice asupra angajării forței feminine de muncă în zonele rurale;

| 34. | subliniază că aspectelor legate de egalitate trebuie să li se acorde o importanță deosebită, inclusiv în Parlamentul European și în diferitele comisii și delegații parlamentare și să se asigure că femeile sunt reprezentate adecvat la nivelul pozițiilor de responsabilitate din cadrul acestor comisii și delegații trage atenția supra activității importante desfășurate de către Grupul la nivel înalt pentru egalitate, din cadrul Parlamentului European; |
| --- | --- |

34.

subliniază că aspectelor legate de egalitate trebuie să li se acorde o importanță deosebită, inclusiv în Parlamentul European și în diferitele comisii și delegații parlamentare și să se asigure că femeile sunt reprezentate adecvat la nivelul pozițiilor de responsabilitate din cadrul acestor comisii și delegații trage atenția supra activității importante desfășurate de către Grupul la nivel înalt pentru egalitate, din cadrul Parlamentului European;

| 35. | salută în acest sens activitățile curente la deputaților în Parlamentul European responsabili cu integrarea perspectivei de gen, care depun eforturi să se asigure cp perspectiva de gen este luată în considerație în formularea și dezvoltarea tuturor politicilor din comisiile lor; |
| --- | --- |

35.

salută în acest sens activitățile curente la deputaților în Parlamentul European responsabili cu integrarea perspectivei de gen, care depun eforturi să se asigure cp perspectiva de gen este luată în considerație în formularea și dezvoltarea tuturor politicilor din comisiile lor;

| 36. | invită Biroul Parlamentului European și Comisia Europeană să-și intensifice eforturile de a crește numărul de femei în pozițiile de conducere din cadrul instituțiilor lor; invită Comisia să conceapă un mecanism care să asigure paritatea la nivelul Colegiului comisarilor în următoarea legislatură; |
| --- | --- |

36.

invită Biroul Parlamentului European și Comisia Europeană să-și intensifice eforturile de a crește numărul de femei în pozițiile de conducere din cadrul instituțiilor lor; invită Comisia să conceapă un mecanism care să asigure paritatea la nivelul Colegiului comisarilor în următoarea legislatură;

| 37. | subliniază că trebuie adoptate măsuri care să combată efectele crizei financiare și economice pentru a se putea proteja ceea ce s-a realizat până acum în domeniul egalității de gen, și să se evite folosirea recesiunii drept argument, așa cum s-a întâmplat în anumite state membre, pentru restrângerea egalității de gen, deoarece acest fapt, pe termen lung, ar putea avea un impact asupra creșterii numărului locurilor de muncă, a creșterii economice în UE, creșterii veniturilor din impozite și a ratei natalități, precum și asupra promovării egalității de gen; |
| --- | --- |

37.

subliniază că trebuie adoptate măsuri care să combată efectele crizei financiare și economice pentru a se putea proteja ceea ce s-a realizat până acum în domeniul egalității de gen, și să se evite folosirea recesiunii drept argument, așa cum s-a întâmplat în anumite state membre, pentru restrângerea egalității de gen, deoarece acest fapt, pe termen lung, ar putea avea un impact asupra creșterii numărului locurilor de muncă, a creșterii economice în UE, creșterii veniturilor din impozite și a ratei natalități, precum și asupra promovării egalității de gen;

| 38. | invită Comisia ca, în colaborare cu statele membre și cu partenerii sociali, să revizuiască politicile dedicate echilibrării vieții profesionale cu viața privată, pentru a garanta că costurile creșterii copiilor nu sunt suportate de către angajator, ci de către comunitate, astfel încât să se elimine comportamentul discriminatoriu în mediul de afaceri și să se îmbunătățească viitorul nostru demografic; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia ca, în colaborare cu statele membre și cu partenerii sociali, să revizuiască politicile dedicate echilibrării vieții profesionale cu viața privată, pentru a garanta că costurile creșterii copiilor nu sunt suportate de către angajator, ci de către comunitate, astfel încât să se elimine comportamentul discriminatoriu în mediul de afaceri și să se îmbunătățească viitorul nostru demografic;

| 39. | amintește Comisiei și statelor membre că este necesară adoptarea unor măsuri pozitive în favoarea femeilor și bărbaților, în special pentru a le facilita reintegrarea pe piața muncii după o perioadă consacrată familiei (educația copiilor și/sau îngrijirea unei rude bolnave sau cu dizabilități), favorizând politicile de (re)integrare pe piața muncii care să le permită să-și regăsească independența financiară; |
| --- | --- |

39.

amintește Comisiei și statelor membre că este necesară adoptarea unor măsuri pozitive în favoarea femeilor și bărbaților, în special pentru a le facilita reintegrarea pe piața muncii după o perioadă consacrată familiei (educația copiilor și/sau îngrijirea unei rude bolnave sau cu dizabilități), favorizând politicile de (re)integrare pe piața muncii care să le permită să-și regăsească independența financiară;

| 40. | invită Comisia să-și continue inițiativele privind recunoașterea economiei informale și cuantificarea „economiei vieții”, folosind abordări sensibile la perspectiva de gen, în conformitate cu proiectul „Dincolo de PIB” lansat de Comisie; |
| --- | --- |

40.

invită Comisia să-și continue inițiativele privind recunoașterea economiei informale și cuantificarea „economiei vieții”, folosind abordări sensibile la perspectiva de gen, în conformitate cu proiectul „Dincolo de PIB” lansat de Comisie;

| 41. | invită statele membre să ofere beneficii sociale adecvate femeilor și bărbaților care au în îngrijire persoane în vârstă, bolnave sau cu dizabilități, și mai ales femeilor în vârstă care au pensii mici; |
| --- | --- |

41.

invită statele membre să ofere beneficii sociale adecvate femeilor și bărbaților care au în îngrijire persoane în vârstă, bolnave sau cu dizabilități, și mai ales femeilor în vârstă care au pensii mici;

Domenii tematice – obiective

| 42. | subliniază cât de importantă este continuarea analizei platformei de la Beijing (Beijing+15), realizată de Președinția suedeză, pentru ca, pe această bază, să se procedeze nu numai la elaborarea indicatorilor adecvați, ci și la stabilirea obiectivelor, ca și la adoptarea politicilor necesare în cele 12 domenii prevăzute; |
| --- | --- |

42.

subliniază cât de importantă este continuarea analizei platformei de la Beijing (Beijing+15), realizată de Președinția suedeză, pentru ca, pe această bază, să se procedeze nu numai la elaborarea indicatorilor adecvați, ci și la stabilirea obiectivelor, ca și la adoptarea politicilor necesare în cele 12 domenii prevăzute;

| 43. | invită Comisia să publice un studiu de analiză a impactului privind consecințele, inclusiv consecințele bugetare, ale introducerii sistemului „integrării perspectivei de gen” (gender mainstreaming), în scopul evaluării importanței sale, eficacității, durabilității și utilității sale în termeni de eficiență a costurilor/ plus valoare, după cum se practică în mod obișnui în cazul tuturor politicilor europene; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia să publice un studiu de analiză a impactului privind consecințele, inclusiv consecințele bugetare, ale introducerii sistemului „integrării perspectivei de gen” (gender mainstreaming), în scopul evaluării importanței sale, eficacității, durabilității și utilității sale în termeni de eficiență a costurilor/ plus valoare, după cum se practică în mod obișnui în cazul tuturor politicilor europene;

| 44. | atrage atenția asupra necesității îmbunătățirii aranjamentelor prin care organizațiile de femei și societatea civilă în general colaborează și participă la procesul de integrare din perspectiva de gen; |
| --- | --- |

44.

atrage atenția asupra necesității îmbunătățirii aranjamentelor prin care organizațiile de femei și societatea civilă în general colaborează și participă la procesul de integrare din perspectiva de gen;

| 45. | consideră că trebuie acordată prioritate luptei împotriva sărăciei, prin revizuirea politicilor macroeconomice, monetare, sociale și în materie de muncă aflate la originea ei, în scopul garantării dreptății economice și sociale pentru femei, reconsiderând metodele folosite pentru a determina rata sărăciei și elaborând strategii care promovează o repartiție echitabilă a veniturilor, garantează venitul minim, salarii și pensii demne, creează mai multe locuri de muncă de calitate, cu drepturi pentru femei, asigură tuturor femeilor și tinerelor fete accesul la servicii publice de calitate, îmbunătățește protecția socială și serviciile de proximitate, inclusiv creșele, centrele cu program prelungit, grădinițele, centrele de zi, centrele comunitare de recreere și serviciile de ajutorare a familiilor și centre intergeneraționale, garantând accesul tuturor femeilor, copiilor și persoanelor în vârstă la acestea, acordând o atenție deosebită femeilor în vârstă care locuiesc singure; |
| --- | --- |

45.

consideră că trebuie acordată prioritate luptei împotriva sărăciei, prin revizuirea politicilor macroeconomice, monetare, sociale și în materie de muncă aflate la originea ei, în scopul garantării dreptății economice și sociale pentru femei, reconsiderând metodele folosite pentru a determina rata sărăciei și elaborând strategii care promovează o repartiție echitabilă a veniturilor, garantează venitul minim, salarii și pensii demne, creează mai multe locuri de muncă de calitate, cu drepturi pentru femei, asigură tuturor femeilor și tinerelor fete accesul la servicii publice de calitate, îmbunătățește protecția socială și serviciile de proximitate, inclusiv creșele, centrele cu program prelungit, grădinițele, centrele de zi, centrele comunitare de recreere și serviciile de ajutorare a familiilor și centre intergeneraționale, garantând accesul tuturor femeilor, copiilor și persoanelor în vârstă la acestea, acordând o atenție deosebită femeilor în vârstă care locuiesc singure;

| 46. | subliniază faptul că cele mai sărace femei ar trebui să fie partenerii principali de discuții în elaborarea, implementarea și evaluarea politicilor de șanse egale; invită așadar, Uniunea să acorde o atenție deosebită elaborării și implementării inițiativelor Anul european de luptă împotriva sărăciei, Anul european al voluntariatului și Strategiei europene 2020, din această perspectivă; |
| --- | --- |

46.

subliniază faptul că cele mai sărace femei ar trebui să fie partenerii principali de discuții în elaborarea, implementarea și evaluarea politicilor de șanse egale; invită așadar, Uniunea să acorde o atenție deosebită elaborării și implementării inițiativelor Anul european de luptă împotriva sărăciei, Anul european al voluntariatului și Strategiei europene 2020, din această perspectivă;

| 47. | subliniază efectul pozitiv pe care îl are egalitatea de gen asupra creșterii economice; atrage atenția în acest sens că unele studii afirmă că, în condițiile în care ratele de angajare, de angajare cu fracțiune de normă și de productivitate ar fi aceleași la bărbați și la femei, PNB ar crește cu 30 %; |
| --- | --- |

47.

subliniază efectul pozitiv pe care îl are egalitatea de gen asupra creșterii economice; atrage atenția în acest sens că unele studii afirmă că, în condițiile în care ratele de angajare, de angajare cu fracțiune de normă și de productivitate ar fi aceleași la bărbați și la femei, PNB ar crește cu 30 %;

| 48. | invită statele membre să analizeze efectele măsurilor adoptate în vederea combaterii crizei, precum și viitoare strategii de ieșire din criză, din perspectiva de gen; |
| --- | --- |

48.

invită statele membre să analizeze efectele măsurilor adoptate în vederea combaterii crizei, precum și viitoare strategii de ieșire din criză, din perspectiva de gen;

| 49. | invită Comisia să elimine diferențele înregistrate în domeniile acoperite, astfel încât să se garanteze același nivel de protecție legală împotriva discriminării bazate pe gen, ca și în cazurile de discriminări bazate pe rasă, de asemenea, să îmbunătățească protecția legală și accesul la căile de atac în cazul victimelor discriminării multiple; |
| --- | --- |

49.

invită Comisia să elimine diferențele înregistrate în domeniile acoperite, astfel încât să se garanteze același nivel de protecție legală împotriva discriminării bazate pe gen, ca și în cazurile de discriminări bazate pe rasă, de asemenea, să îmbunătățească protecția legală și accesul la căile de atac în cazul victimelor discriminării multiple;

| 50. | insistă asupra necesității unor măsuri urgente de luptă împotriva discriminărilor salariale, prin revizuirea directivei existente, prin elaborarea unor planuri sectoriale etapizate, urmărind obiective precise (cum ar fi reducerea diferențelor de salarizare la 0-5 %), în vederea eliminării discriminărilor directe și indirecte, sau încurajând negocierile colective, formarea consilierilor (consilierelor) în materie de egalitate, a abordării problemei inegalităților dintre femei și bărbați privind munca neplătită și elaborarea unor planuri vizând egalitatea în întreprinderi și alte locuri de muncă; este de opinie că transparența în alcătuirea salariilor ar trebui să fie o practică standard, care să consolideze poziția de pe care negociază lucrătoarele; |
| --- | --- |

50.

insistă asupra necesității unor măsuri urgente de luptă împotriva discriminărilor salariale, prin revizuirea directivei existente, prin elaborarea unor planuri sectoriale etapizate, urmărind obiective precise (cum ar fi reducerea diferențelor de salarizare la 0-5 %), în vederea eliminării discriminărilor directe și indirecte, sau încurajând negocierile colective, formarea consilierilor (consilierelor) în materie de egalitate, a abordării problemei inegalităților dintre femei și bărbați privind munca neplătită și elaborarea unor planuri vizând egalitatea în întreprinderi și alte locuri de muncă; este de opinie că transparența în alcătuirea salariilor ar trebui să fie o practică standard, care să consolideze poziția de pe care negociază lucrătoarele;

| 51. | salută faptul că rata de angajare a femeilor în UE este aproape de obiectivul de 60 % vizat pentru 2010, dar este convins că trebuie propus un obiectiv mai ambițios, de 75 % pentru 2020; |
| --- | --- |

51.

salută faptul că rata de angajare a femeilor în UE este aproape de obiectivul de 60 % vizat pentru 2010, dar este convins că trebuie propus un obiectiv mai ambițios, de 75 % pentru 2020;

| 52. | solicită adoptarea de măsuri specifice de către Consiliu, Comisie și statele membre ale UE, în vederea îmbunătățirii poziției grupurilor vulnerabile mai ales, cum ar fi statutul independent pentru femeile migrante care sunt afectate de violența domestică, drepturi individualizate la pensie și la alte beneficii pentru femeile care au fost puțin sau chiar deloc pe piața muncii, precum și o campanie de sensibilizare privind discriminarea persoanelor transgender și un mai bun acces al acestora la căile de atac; |
| --- | --- |

52.

solicită adoptarea de măsuri specifice de către Consiliu, Comisie și statele membre ale UE, în vederea îmbunătățirii poziției grupurilor vulnerabile mai ales, cum ar fi statutul independent pentru femeile migrante care sunt afectate de violența domestică, drepturi individualizate la pensie și la alte beneficii pentru femeile care au fost puțin sau chiar deloc pe piața muncii, precum și o campanie de sensibilizare privind discriminarea persoanelor transgender și un mai bun acces al acestora la căile de atac;

| 53. | subliniază importanța negocierii contractelor colective în lupta împotriva discriminării femeilor, în special în materie de acces la locuri de muncă, salarii, condiții de lucru, avansare în carieră și formare profesională; |
| --- | --- |

53.

subliniază importanța negocierii contractelor colective în lupta împotriva discriminării femeilor, în special în materie de acces la locuri de muncă, salarii, condiții de lucru, avansare în carieră și formare profesională;

| 54. | invită organismele instituționale publice și private să includă aceste planuri de egalitate în normele lor interne, alături de obiective precise pe termen scurt, mediu și lung, și să facă o evaluare anuală a aplicării practice a obiectivelor respective; |
| --- | --- |

54.

invită organismele instituționale publice și private să includă aceste planuri de egalitate în normele lor interne, alături de obiective precise pe termen scurt, mediu și lung, și să facă o evaluare anuală a aplicării practice a obiectivelor respective;

| 55. | regretă profund faptul că femeile sunt subreprezentate la nivel decizional atât în lumea de afaceri, cât și în procesele democratice, și insistă că trebui adoptate mai multe măsuri ambițioase pentru a crește numărul de femei din consiliile de administrație și din instituțiile publice la nivel local, regional, național și european; |
| --- | --- |

55.

regretă profund faptul că femeile sunt subreprezentate la nivel decizional atât în lumea de afaceri, cât și în procesele democratice, și insistă că trebui adoptate mai multe măsuri ambițioase pentru a crește numărul de femei din consiliile de administrație și din instituțiile publice la nivel local, regional, național și european;

| 56. | solicită intensificarea acțiunilor de sensibilizare și control la locul de muncă pentru garantarea unor condiții mai bune de muncă pentru femei, acordând atenție încărcării orare, respectării dreptului la maternitate și paternitate, reconcilierii activității profesionale cu viața de familie și viața personală și solicită prelungirea și concediului de maternitate, instituirea concediului parental, instituirea concediului de paternitate remunerat, instituirea concediului familial plătit, pentru activități cum ar fi îngrijirea persoanelor dependente, măsuri care să combată stereotipurile de gen în diviziunea muncii și în îngrijire, precum și căi de atac în cazul în care aceste drepturi sunt încălcate; |
| --- | --- |

56.

solicită intensificarea acțiunilor de sensibilizare și control la locul de muncă pentru garantarea unor condiții mai bune de muncă pentru femei, acordând atenție încărcării orare, respectării dreptului la maternitate și paternitate, reconcilierii activității profesionale cu viața de familie și viața personală și solicită prelungirea și concediului de maternitate, instituirea concediului parental, instituirea concediului de paternitate remunerat, instituirea concediului familial plătit, pentru activități cum ar fi îngrijirea persoanelor dependente, măsuri care să combată stereotipurile de gen în diviziunea muncii și în îngrijire, precum și căi de atac în cazul în care aceste drepturi sunt încălcate;

| 57. | subliniază în această privință că trebuie măsurate, certificate și premiate practicile de responsabilitate socială ale corporațiilor, cu condiția ca ele să includă neapărat egalitatea de gen; insistă că aceasta se va realiza prin adoptarea unor modele organizaționale flexibile, bazate pe munca centrată pe obiective și nu pe prezența fizică, care să permită tuturor lucrătorilor, femei sau bărbați, să se dezvolte profesional și să evolueze în carieră și la nivel salarial conform abilităților și competențelor lor, dar ținând seama și de imperativul social al îngrijirii copiilor și rudelor, în contextul unor servicii orientate spre familie și al organizării muncii; |
| --- | --- |

57.

subliniază în această privință că trebuie măsurate, certificate și premiate practicile de responsabilitate socială ale corporațiilor, cu condiția ca ele să includă neapărat egalitatea de gen; insistă că aceasta se va realiza prin adoptarea unor modele organizaționale flexibile, bazate pe munca centrată pe obiective și nu pe prezența fizică, care să permită tuturor lucrătorilor, femei sau bărbați, să se dezvolte profesional și să evolueze în carieră și la nivel salarial conform abilităților și competențelor lor, dar ținând seama și de imperativul social al îngrijirii copiilor și rudelor, în contextul unor servicii orientate spre familie și al organizării muncii;

| 58. | insistă asupra necesității echilibrării vieții personale și de familie cu activitatea profesională atât pentru femei, cât și pentru bărbați, punând în practică măsuri care să promoveze împărțirea egală a responsabilităților și care să țină seama de faptul că până acum bărbații nu prea au fost doritori să beneficieze de concediul parental sau de alte stimulente; |
| --- | --- |

58.

insistă asupra necesității echilibrării vieții personale și de familie cu activitatea profesională atât pentru femei, cât și pentru bărbați, punând în practică măsuri care să promoveze împărțirea egală a responsabilităților și care să țină seama de faptul că până acum bărbații nu prea au fost doritori să beneficieze de concediul parental sau de alte stimulente;

| 59. | subliniază că trebuie încurajate stimulentele în vederea dezvoltării și implementării la nivelul întreprinderilor a programelor de acțiuni afirmative și a politicilor de resurse umane care vizează promovarea egalității de gen, punându-se accentul pe activități de sensibilizare și de formare profesională care să promoveze, transfere și să includă practicile care au avut succes în organizații și în mediul de afaceri; |
| --- | --- |

59.

subliniază că trebuie încurajate stimulentele în vederea dezvoltării și implementării la nivelul întreprinderilor a programelor de acțiuni afirmative și a politicilor de resurse umane care vizează promovarea egalității de gen, punându-se accentul pe activități de sensibilizare și de formare profesională care să promoveze, transfere și să includă practicile care au avut succes în organizații și în mediul de afaceri;

| 60. | consideră că este important să se analizeze elaborarea unei metodologii de analiză a funcțiilor care permit garantarea dreptului femeilor la plata egală, dezvoltarea întregului lor potențial individual și profesional, concomitent cu întărirea demnității muncii ca element structural, pentru a se realiza o creștere a productivității, competitivității și a calității întreprinderilor, precum și o îmbunătățire a condițiilor de viață ale bărbaților și femeilor; |
| --- | --- |

60.

consideră că este important să se analizeze elaborarea unei metodologii de analiză a funcțiilor care permit garantarea dreptului femeilor la plata egală, dezvoltarea întregului lor potențial individual și profesional, concomitent cu întărirea demnității muncii ca element structural, pentru a se realiza o creștere a productivității, competitivității și a calității întreprinderilor, precum și o îmbunătățire a condițiilor de viață ale bărbaților și femeilor;

| 61. | insistă asupra necesității unei mai mari disponibilități, calități și accesibilități a serviciilor de îngrijire a copiilor și a persoanelor dependente, asigurându-se că disponibilitatea acestor servicii este compatibilă cu programul de lucru cu normă întreagă a bărbaților și femeilor; |
| --- | --- |

61.

insistă asupra necesității unei mai mari disponibilități, calități și accesibilități a serviciilor de îngrijire a copiilor și a persoanelor dependente, asigurându-se că disponibilitatea acestor servicii este compatibilă cu programul de lucru cu normă întreagă a bărbaților și femeilor;

| 62. | subliniază faptul că serviciile de îngrijire a copiilor și altor persoane dependente reprezintă o sursă majoră de angajare a femeilor în vârstă, care au în momentul de față rata cea mai mică de angajare; |
| --- | --- |

62.

subliniază faptul că serviciile de îngrijire a copiilor și altor persoane dependente reprezintă o sursă majoră de angajare a femeilor în vârstă, care au în momentul de față rata cea mai mică de angajare;

| 63. | consideră că este necesar să se garanteze disponibilitatea unor servicii de îngrijire accesibile pentru cel puțin 50 % dintre copiii până la vârsta de trei ani și a educației pentru toți copiii cu vârste între 3 ani și vârsta școlarității obligatorii; |
| --- | --- |

63.

consideră că este necesar să se garanteze disponibilitatea unor servicii de îngrijire accesibile pentru cel puțin 50 % dintre copiii până la vârsta de trei ani și a educației pentru toți copiii cu vârste între 3 ani și vârsta școlarității obligatorii;

| 64. | susține activ politicile și acțiunile care urmăresc eradicarea violenței împotriva femeilor în toate domeniile, promovând drepturile acestora, combătând stereotipurilor de gen și toate discriminările din sânul societății și al familiei, inclusiv din domeniul educației, formării, mediilor de informare în masă și din viața politică; insistă asupra necesității elaborării unor politici specifice care să promoveze egalitatea de gen, autonomizarea femeilor și o mai bună educație a oamenilor - inclusiv campanii de sensibilizare - și să promoveze strategiile de învățare continuă și măsuri specifice pentru femei; |
| --- | --- |

64.

susține activ politicile și acțiunile care urmăresc eradicarea violenței împotriva femeilor în toate domeniile, promovând drepturile acestora, combătând stereotipurilor de gen și toate discriminările din sânul societății și al familiei, inclusiv din domeniul educației, formării, mediilor de informare în masă și din viața politică; insistă asupra necesității elaborării unor politici specifice care să promoveze egalitatea de gen, autonomizarea femeilor și o mai bună educație a oamenilor - inclusiv campanii de sensibilizare - și să promoveze strategiile de învățare continuă și măsuri specifice pentru femei;

| 65. | este de acord cu concluziile Consiliului pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale privind „Eradicarea violenței împotriva femeilor” și subliniază importanța angajamentului constant al Comisiei de a urma o politică mai activă în combaterea violenței împotriva femeilor; invită Comisia să demareze consultările în vederea unei directive privind combaterea violenței asupra femeilor care să sublinieze, printre altele, eforturile pe care statelor membre sunt obligate să le depună pentru combaterea violenței asupra femeilor; |
| --- | --- |

65.

este de acord cu concluziile Consiliului pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale privind „Eradicarea violenței împotriva femeilor” și subliniază importanța angajamentului constant al Comisiei de a urma o politică mai activă în combaterea violenței împotriva femeilor; invită Comisia să demareze consultările în vederea unei directive privind combaterea violenței asupra femeilor care să sublinieze, printre altele, eforturile pe care statelor membre sunt obligate să le depună pentru combaterea violenței asupra femeilor;

| 66. | subliniază că este necesar un studiu la scară largă, la nivelul tuturor țărilor UE, cu o metodologie comună, care să stabilească dimensiunile reale ale problemei; atrage atenția asupra activității importante pe care o va desfășura Centru european de monitorizare a violenței de gen, care va furniza statistice de calitate în sprijinul unor măsuri politice care să elimine acest rău social; |
| --- | --- |

66.

subliniază că este necesar un studiu la scară largă, la nivelul tuturor țărilor UE, cu o metodologie comună, care să stabilească dimensiunile reale ale problemei; atrage atenția asupra activității importante pe care o va desfășura Centru european de monitorizare a violenței de gen, care va furniza statistice de calitate în sprijinul unor măsuri politice care să elimine acest rău social;

| 67. | insistă asupra necesității de a acorda întreaga atenție pe care o reclamă situației femeilor care lucrează împreună cu soțul lor în sectorul agricol, în meșteșugărit, în comerț, în sectorul pescuitului și al micilor întreprinderi familiale, în care situația acestora este mai vulnerabilă decât aceea a bărbaților, cu scopul de a adopta noi măsuri menite să protejeze maternitatea, să elimine discriminarea indirectă, să asigure protecția și securitatea socială, precum și celelalte drepturi ale femeilor, inclusiv ale celor care au un statut independent; subliniază în acest sens importanța pe care o are elaborarea unui concept juridic de co-proprietate, astfel încât să se garanteze respectarea deplină a drepturilor femeilor în sectorul agricol, protecția unei securității sociale adecvate, precum și recunoașterea muncii lor; |
| --- | --- |

67.

insistă asupra necesității de a acorda întreaga atenție pe care o reclamă situației femeilor care lucrează împreună cu soțul lor în sectorul agricol, în meșteșugărit, în comerț, în sectorul pescuitului și al micilor întreprinderi familiale, în care situația acestora este mai vulnerabilă decât aceea a bărbaților, cu scopul de a adopta noi măsuri menite să protejeze maternitatea, să elimine discriminarea indirectă, să asigure protecția și securitatea socială, precum și celelalte drepturi ale femeilor, inclusiv ale celor care au un statut independent; subliniază în acest sens importanța pe care o are elaborarea unui concept juridic de co-proprietate, astfel încât să se garanteze respectarea deplină a drepturilor femeilor în sectorul agricol, protecția unei securității sociale adecvate, precum și recunoașterea muncii lor;

| 68. | subliniază că trebuie combătute stereotipurile în toate domeniile și la toate etapele vieții, deoarece acestea constituie una din cele mai frecvente cauze ale inegalității dintre bărbați și femei, cu consecințe asupra opțiunilor educaționale, profesionale sau de angajare, a distribuției responsabilităților domestice și familiale, participării la viața publică și a participării și reprezentării în structurile decizionale, precum și asupra opțiunilor legate de piața muncii; |
| --- | --- |

68.

subliniază că trebuie combătute stereotipurile în toate domeniile și la toate etapele vieții, deoarece acestea constituie una din cele mai frecvente cauze ale inegalității dintre bărbați și femei, cu consecințe asupra opțiunilor educaționale, profesionale sau de angajare, a distribuției responsabilităților domestice și familiale, participării la viața publică și a participării și reprezentării în structurile decizionale, precum și asupra opțiunilor legate de piața muncii;

| 69. | invită instituțiile europene și statele membre să acorde o mai mare atenție combaterii discriminării multiple, sărăciei și excluderii sociale, precum și inegalităților din domeniul sănătății; |
| --- | --- |

69.

invită instituțiile europene și statele membre să acorde o mai mare atenție combaterii discriminării multiple, sărăciei și excluderii sociale, precum și inegalităților din domeniul sănătății;

| 70. | consideră că trebuie revizuite sistemele fiscale și de protecție socială pentru a se individualiza drepturile, a se garanta drepturi de pensie egală și pentru a se elimina stimulentele care afectează negativ participarea femeilor pe piața muncii și în societate, cum ar fi impozitarea comună și ajutoare nerambursabile pentru îngrijirea persoanelor dependente, care pleacă de la premisa că femeile nu sunt active pe piața muncii; |
| --- | --- |

70.

consideră că trebuie revizuite sistemele fiscale și de protecție socială pentru a se individualiza drepturile, a se garanta drepturi de pensie egală și pentru a se elimina stimulentele care afectează negativ participarea femeilor pe piața muncii și în societate, cum ar fi impozitarea comună și ajutoare nerambursabile pentru îngrijirea persoanelor dependente, care pleacă de la premisa că femeile nu sunt active pe piața muncii;

| 71. | reamintește rezoluția sa din 10 februarie 2010 și subliniază importanța deținerii de către femei a controlului asupra drepturilor lor sexuale și reproductive; |
| --- | --- |

71.

reamintește rezoluția sa din 10 februarie 2010 și subliniază importanța deținerii de către femei a controlului asupra drepturilor lor sexuale și reproductive;

| 72. | pune accentul pe importanța măsurilor preventive în asigurarea sănătății sexuale și reproductive a femeilor; |
| --- | --- |

72.

pune accentul pe importanța măsurilor preventive în asigurarea sănătății sexuale și reproductive a femeilor;

| 73. | subliniază faptul că procedurile de schimbare de sex trebuie să devină accesibile pentru persoanele transgender și să fie rambursate din sistemele publice ale asigurărilor de sănătate; |
| --- | --- |

73.

subliniază faptul că procedurile de schimbare de sex trebuie să devină accesibile pentru persoanele transgender și să fie rambursate din sistemele publice ale asigurărilor de sănătate;

| 74. | subliniază faptul că trebuie să se acorde o atenție deosebită situației femeilor care aparțin minorităților etnice, inclusiv femeilor migrante, și că trebuie concepute măsuri adecvate care să le sprijine în contextul egalității de gen; |
| --- | --- |

74.

subliniază faptul că trebuie să se acorde o atenție deosebită situației femeilor care aparțin minorităților etnice, inclusiv femeilor migrante, și că trebuie concepute măsuri adecvate care să le sprijine în contextul egalității de gen;

| 75. | insistă asupra consultării Parlamentului de către Comisie, inclusiv a Comisiei sale pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, în procesul de redactare a viitoarei Carte a drepturilor femeilor; |
| --- | --- |

75.

insistă asupra consultării Parlamentului de către Comisie, inclusiv a Comisiei sale pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, în procesul de redactare a viitoarei Carte a drepturilor femeilor;

| 76. | consideră că este recomandabil să se acorde o atenție deosebită dezvoltării, păcii și solidarității cu femeile din întreaga lume, în primul rând cu femeile care sunt victime ale nedreptăților, discriminării, foamei, mizeriei, traficului cu ființe umane și ale oricărui fel de violență; reafirmă că un proces consultativ constant cu organizațiile de femei și, la nivel mai larg, cu societatea civilă, alături de colaborarea cu ONG-urile în problematica politicilor care au un impact direct sau indirect asupra egalității de gen reprezintă garanții ale unui consens social mai larg; |
| --- | --- |

76.

consideră că este recomandabil să se acorde o atenție deosebită dezvoltării, păcii și solidarității cu femeile din întreaga lume, în primul rând cu femeile care sunt victime ale nedreptăților, discriminării, foamei, mizeriei, traficului cu ființe umane și ale oricărui fel de violență; reafirmă că un proces consultativ constant cu organizațiile de femei și, la nivel mai larg, cu societatea civilă, alături de colaborarea cu ONG-urile în problematica politicilor care au un impact direct sau indirect asupra egalității de gen reprezintă garanții ale unui consens social mai larg;

| 77. | insistă ca perspectiva de gen și combaterea violențelor pe criterii de gen să fie incluse în politica externă și în politica de cooperare pentru dezvoltare a UE; |
| --- | --- |

77.

insistă ca perspectiva de gen și combaterea violențelor pe criterii de gen să fie incluse în politica externă și în politica de cooperare pentru dezvoltare a UE;

| 78. | atrage atenția că noua strategie a UE pentru egalitatea de gen și mecanismele instituționale asociate acesteia trebuie să fie strâns legate de agenda drepturilor femeilor la nivel mondial; remarcă faptul că aceasta presupune conectarea și sprijinirea instituirii unei noi structuri instituționale în cadrul ONU, destinată problematicii egalității de gen, care ar trebui să combine politicile și activitățile operaționale; invită UE să se asigure că noul organism are asigurată o finanțare substanțială și resurse umane adecvate care să poată produce rezultate la fața locului și care să fie condusă de subsecretar general al ONU cu responsabilități în domeniul egalității de gen; |
| --- | --- |

78.

atrage atenția că noua strategie a UE pentru egalitatea de gen și mecanismele instituționale asociate acesteia trebuie să fie strâns legate de agenda drepturilor femeilor la nivel mondial; remarcă faptul că aceasta presupune conectarea și sprijinirea instituirii unei noi structuri instituționale în cadrul ONU, destinată problematicii egalității de gen, care ar trebui să combine politicile și activitățile operaționale; invită UE să se asigure că noul organism are asigurată o finanțare substanțială și resurse umane adecvate care să poată produce rezultate la fața locului și care să fie condusă de subsecretar general al ONU cu responsabilități în domeniul egalității de gen;

| 79. | adaugă faptul că noua strategie de gen a UE, precum și mecanismele instituționale asociate acesteia ar trebui să acopere în mod explicit problema identității de gen și să abordeze discriminarea la care sunt supuse persoanele care și-au schimbat sexul; |
| --- | --- |

79.

adaugă faptul că noua strategie de gen a UE, precum și mecanismele instituționale asociate acesteia ar trebui să acopere în mod explicit problema identității de gen și să abordeze discriminarea la care sunt supuse persoanele care și-au schimbat sexul;

| 80. | insistă asupra respectării rezoluțiilor recente ale PE, din 10 februarie 2010, referitoare la prevenirea traficului cu ființe umane, respectiv la egalitatea între femei și bărbați în sânul Uniunii Europene EU; |
| --- | --- |

80.

insistă asupra respectării rezoluțiilor recente ale PE, din 10 februarie 2010, referitoare la prevenirea traficului cu ființe umane, respectiv la egalitatea între femei și bărbați în sânul Uniunii Europene EU;

*

* *

| 81. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

81.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO C 59, 23.2.2001, p. 258

(2)  JO C 320 E, 15.12.2005, p. 247.

(3)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(4)  JO C 287 E, 24.11.2006, p. 75.

(5)  JO C 313 E, 20.12.2006, p. 118.

(6)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 56.

(7)  JO C 41 E, 19.2.2009, p. 73.

(8)  JO C 66 E, 20.3.2009, p. 57.

(9)  JO C 295 E, 4.12.2009, p. 35.

(10)  JO C 16 E, 22.1.2010, p. 21.

(11)  JO C 77, 14.3.1994, p. 43.

(12)  JO C 233 E, 28.9.2006, p. 130.

(13)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 31.

(14)  JO C 76 E, 25.3.2010, p. 16.

(15)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0098.

(16)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0018.

(17)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0021.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/99 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/99

---

Joi, 17 iunie 2010Sportul, în special agenții de jucători

P7_TA(2010)0233

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la agenții de jucători în sport

2011/C 236 E/14

Parlamentul European,

având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2007 privind viitorul fotbalului profesionist în Europa (1),

având în vedere Rezoluția sa din 8 mai 2008 referitoare la Cartea albă a Comisiei Europene privind sportul (2),

având în vedere Cartea albă privind sportul (COM(2007)0391),

având în vedere articolul 165 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere hotărârea din 26 ianuarie 2005 a Tribunalului de Primă Instanță al Comunităților Europene (3),

având în vedere întrebarea din 10 martie 2010 adresată Comisiei privind sportul, în special în ceea ce privește agenții de jucători (O-0032/2010 – B7-0308/2010),

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| 1. | reamintește că, în Rezoluția sa din 29 martie 2007 privind viitorul fotbalului profesionist în Europa, Parlamentul a solicitat Comisiei să sprijine eforturile organismelor de conducere din fotbal de a reglementa activitatea agenților de jucători, dacă este necesar prezentând o propune de directivă privind acest tip de agenți; |
| --- | --- |

1.

reamintește că, în Rezoluția sa din 29 martie 2007 privind viitorul fotbalului profesionist în Europa, Parlamentul a solicitat Comisiei să sprijine eforturile organismelor de conducere din fotbal de a reglementa activitatea agenților de jucători, dacă este necesar prezentând o propune de directivă privind acest tip de agenți;

| 2. | salută Studiul privind agenții sportivi din Uniunea Europeană comandat de Comisia Europeană, ale cărui rezultate sunt în prezent disponibile; |
| --- | --- |

2.

salută Studiul privind agenții sportivi din Uniunea Europeană comandat de Comisia Europeană, ale cărui rezultate sunt în prezent disponibile;

| 3. | este deosebit de preocupat de constatările studiului în ceea ce privește activitățile infracționale desfășurate în sectorul sportului, citând cazuri în care sportul este afectat de crima organizată și în care există legături cu activitățile agenților de jucători; consideră că această activitate aduce prejudicii imaginii sportului, integrității sale, precum și, în ultimă instanță, rolului sportului în societate; |
| --- | --- |

3.

este deosebit de preocupat de constatările studiului în ceea ce privește activitățile infracționale desfășurate în sectorul sportului, citând cazuri în care sportul este afectat de crima organizată și în care există legături cu activitățile agenților de jucători; consideră că această activitate aduce prejudicii imaginii sportului, integrității sale, precum și, în ultimă instanță, rolului sportului în societate;

| 4. | ia notă de constatarea studiului conform căreia agenții sportivi joacă un rol central în fluxurile financiare care adesea nu sunt transparente și care îi fac astfel susceptibili de activități ilegale; salută inițiativele unor cluburi și organisme de conducere de a mări transparența tranzacțiilor financiare; |
| --- | --- |

4.

ia notă de constatarea studiului conform căreia agenții sportivi joacă un rol central în fluxurile financiare care adesea nu sunt transparente și care îi fac astfel susceptibili de activități ilegale; salută inițiativele unor cluburi și organisme de conducere de a mări transparența tranzacțiilor financiare;

| 5. | observă că studiul subliniază opacitatea inerentă a sistemului de transferuri, în special în cazul sporturilor de echipă, care stimulează activități ilegale în care sunt implicați agenți, cluburi sportive și jucători; |
| --- | --- |

5.

observă că studiul subliniază opacitatea inerentă a sistemului de transferuri, în special în cazul sporturilor de echipă, care stimulează activități ilegale în care sunt implicați agenți, cluburi sportive și jucători;

| 6. | subliniază vulnerabilitatea deosebită a tinerilor jucători și riscul ca aceștia să devină victime ale traficului de persoane; |
| --- | --- |

6.

subliniază vulnerabilitatea deosebită a tinerilor jucători și riscul ca aceștia să devină victime ale traficului de persoane;

| 7. | subliniază responsabilitatea specifică a agenților de jucători și a cluburilor în special față de tinerii jucători și, prin urmare, solicită ambelor părți să își asume această responsabilitate, mai ales în ceea ce privește educația și formarea profesională a tinerilor jucători; |
| --- | --- |

7.

subliniază responsabilitatea specifică a agenților de jucători și a cluburilor în special față de tinerii jucători și, prin urmare, solicită ambelor părți să își asume această responsabilitate, mai ales în ceea ce privește educația și formarea profesională a tinerilor jucători;

| 8. | subliniază faptul că studiul a constatat că reglementarea activității agenților de către federațiile sportive vizează în principal controlul accesului la această profesie și modul de exercitarea a acesteia, dar că aceste organisme au numai competențe limitate de supraveghere și de sancționare, întrucât nu dispun de mijloace de control sau de acțiune directă față de agenții sportivi care nu sunt înregistrați pe lângă ele și nici nu sunt autorizate să impună sancțiuni civile sau penale; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că studiul a constatat că reglementarea activității agenților de către federațiile sportive vizează în principal controlul accesului la această profesie și modul de exercitarea a acesteia, dar că aceste organisme au numai competențe limitate de supraveghere și de sancționare, întrucât nu dispun de mijloace de control sau de acțiune directă față de agenții sportivi care nu sunt înregistrați pe lângă ele și nici nu sunt autorizate să impună sancțiuni civile sau penale;

| 9. | este de acord cu organismele de conducere din sport și cu părțile interesate din acest domeniu că trebuie luate măsuri pentru a soluționa problemele legate de integritatea și credibilitatea sportului și a actorilor din acest sector; |
| --- | --- |

9.

este de acord cu organismele de conducere din sport și cu părțile interesate din acest domeniu că trebuie luate măsuri pentru a soluționa problemele legate de integritatea și credibilitatea sportului și a actorilor din acest sector;

| 10. | consideră că eliminarea actualului sistem al FIFA de licențiere a agenților de jucători fără a crea un sistem alternativ solid nu este modul potrivit de abordare a problemelor legate de activitatea agenților de jucători în fotbal; |
| --- | --- |

10.

consideră că eliminarea actualului sistem al FIFA de licențiere a agenților de jucători fără a crea un sistem alternativ solid nu este modul potrivit de abordare a problemelor legate de activitatea agenților de jucători în fotbal;

| 11. | salută eforturile organismelor de conducere din sport de a instaura o mai mare transparență și supraveghere a fluxurilor financiare; |
| --- | --- |

11.

salută eforturile organismelor de conducere din sport de a instaura o mai mare transparență și supraveghere a fluxurilor financiare;

| 12. | solicită Consiliului să își intensifice eforturile de coordonare în combaterea activităților infracționale legate de activitățile agenților, inclusiv spălarea de bani, aranjarea meciurilor și traficul de persoane; |
| --- | --- |

12.

solicită Consiliului să își intensifice eforturile de coordonare în combaterea activităților infracționale legate de activitățile agenților, inclusiv spălarea de bani, aranjarea meciurilor și traficul de persoane;

| 13. | face trimitere la hotărârea din cauza T-193/02 menționată anterior, în care Tribunalul a statuat că, în principiu, reglementarea activității agenților de jucători care reprezintă un control al unei activități economice și afectează libertățile fundamentale se încadrează în sfera de competențe a autorităților publice; |
| --- | --- |

13.

face trimitere la hotărârea din cauza T-193/02 menționată anterior, în care Tribunalul a statuat că, în principiu, reglementarea activității agenților de jucători care reprezintă un control al unei activități economice și afectează libertățile fundamentale se încadrează în sfera de competențe a autorităților publice;

| 14. | reamintește că, în aceeași hotărâre, Tribunalul a recunoscut că federații precum FIFA au dreptul de a reglementa profesia de agent în măsura în care obiectivul reglementării este de a îmbunătăți standardele profesionale și etice ale activității agenților în vederea protejării jucătorilor și cu condiția ca reglementarea să nu fie de natură anticoncurențială; reamintește că, din punct de vedere colectiv, agenții nu sunt organizați la nivel profesional și că această profesie face obiectul unei reglementări foarte limitate la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

14.

reamintește că, în aceeași hotărâre, Tribunalul a recunoscut că federații precum FIFA au dreptul de a reglementa profesia de agent în măsura în care obiectivul reglementării este de a îmbunătăți standardele profesionale și etice ale activității agenților în vederea protejării jucătorilor și cu condiția ca reglementarea să nu fie de natură anticoncurențială; reamintește că, din punct de vedere colectiv, agenții nu sunt organizați la nivel profesional și că această profesie face obiectul unei reglementări foarte limitate la nivelul statelor membre;

| 15. | își exprimă convingerea că, în contextul unor activități transfrontaliere și al unor reglementări naționale diferite aplicabile în sport, eficacitatea controlului și aplicarea sancțiunilor pot fi abordate numai prin eforturi comune ale organismelor de conducere din sport și ale autorităților publice; |
| --- | --- |

15.

își exprimă convingerea că, în contextul unor activități transfrontaliere și al unor reglementări naționale diferite aplicabile în sport, eficacitatea controlului și aplicarea sancțiunilor pot fi abordate numai prin eforturi comune ale organismelor de conducere din sport și ale autorităților publice;

| 16. | constată că, în timp ce activitățile agenților sunt reglementate pe scară largă la nivel internațional și național de către organismele sportive în anumite discipline, foarte puține state membre au adoptat legi specifice referitoare la agenții sportivi; |
| --- | --- |

16.

constată că, în timp ce activitățile agenților sunt reglementate pe scară largă la nivel internațional și național de către organismele sportive în anumite discipline, foarte puține state membre au adoptat legi specifice referitoare la agenții sportivi;

| 17. | consideră că, având în vedere diversitatea derutantă a reglementărilor aplicabile activităților agenților sportivi, este necesară o abordare coerentă la nivelul UE pentru a evita lacunele cauzate de reglementări neclare și pentru a asigura o monitorizare și un control adecvat al activităților agenților; |
| --- | --- |

17.

consideră că, având în vedere diversitatea derutantă a reglementărilor aplicabile activităților agenților sportivi, este necesară o abordare coerentă la nivelul UE pentru a evita lacunele cauzate de reglementări neclare și pentru a asigura o monitorizare și un control adecvat al activităților agenților;

| 18. | își reiterează solicitarea referitoare la o inițiativă a UE privind activitățile agenților de jucători, care ar trebui să vizeze:






  — | standarde și criterii de examinare stricte, pe care să le respecte oricine dorește să practice meseria de agent de jucători; |
| --- | --- | --- |

18.

își reiterează solicitarea referitoare la o inițiativă a UE privind activitățile agenților de jucători, care ar trebui să vizeze:

—

standarde și criterii de examinare stricte, pe care să le respecte oricine dorește să practice meseria de agent de jucători;

| — | transparența tranzacțiilor efectuate de agenți; |
| --- | --- |

—

transparența tranzacțiilor efectuate de agenți;

| — | interzicerea remunerării agenților de jucători în legătură cu transferurile de minori; |
| --- | --- |

—

interzicerea remunerării agenților de jucători în legătură cu transferurile de minori;

| — | standarde minime armonizate privind contractele agenților; |
| --- | --- |

—

standarde minime armonizate privind contractele agenților;

| — | un sistem disciplinar și de monitorizare eficient; |
| --- | --- |

—

un sistem disciplinar și de monitorizare eficient;

| — | crearea la nivel european a unui sistem de acordare a licențelor pentru agenți și a unui registru al agenților; |
| --- | --- |

—

crearea la nivel european a unui sistem de acordare a licențelor pentru agenți și a unui registru al agenților;

| — | eliminarea „dublei reprezentări”; |
| --- | --- |

—

eliminarea „dublei reprezentări”;

| — | o remunerație progresivă, condiționată de îndeplinirea contractului; |
| --- | --- |

—

o remunerație progresivă, condiționată de îndeplinirea contractului;

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei Europene. |
| --- | --- |

19.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei Europene.

---

(1)  JO C 27 E, 31.1.2008, p. 232.

(2)  JO C 271 E, 12.11.2009, p. 51.

(3)  Cauza T-193/02, Laurent Piau/Comisia, Rec., 2005, p. I-29.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/101 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/101

---

Joi, 17 iunie 2010Concluziile summitului UE-Rusia

P7_TA(2010)0234

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la concluziile summitului UE-Rusia (31 mai - 1 iunie 2010)

2011/C 236 E/15

Parlamentul European,

având în vedere actualul Acord de parteneriat și cooperare (APC) dintre Comunitățile Europene și statele membre, pe de o parte și Federația Rusă, pe de altă parte (1), și negocierile inițiate în 2008 privind un nou acord UE-Rusia,

având în vedere obiectivul Uniunii Europene și al Rusiei stabilit în declarația comună a celui de-al 11-lea Summit UE-Rusia de la Sankt Petersburg din 31 mai 2003, de a crea un spațiu economic comun, un spațiu comun de liberate, securitate și justiție, un spațiu comun de cooperare în materie de securitate externă și un spațiu comun de cercetare și educație, care să includă și aspecte culturale (cele patru spații comune),

având în vedere rapoartele și rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia și la relațiile dintre UE și Rusia, în special Rezoluția sa din 12 noiembrie 2009 (2), anterioară summitului UE-Rusia de la Stockholm, din 18 noiembrie 2009, Rezoluția sa din 17 septembrie 2009 referitoare la asasinarea unor activiști pentru drepturile omului din Rusia (3) și Rezoluția sa din 17 septembrie 2009 referitoare la aspectele externe ale securității energetice (4),

având în vedere consultările privind drepturile omului dintre UE și Rusia,

având în vedere acordurile semnate și declarațiile comune la summitul UE-Rusia de la Rostov-pe-Don la 31 mai – 1 iunie 2010,

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE este angajată în continuare în consolidarea și dezvoltarea relațiilor dintre UE și Rusia, lucru demonstrat de eforturile sale serioase angajate în negocierea noului acord-cadru pentru dezvoltarea relațiilor UE-Rusia; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE este angajată în continuare în consolidarea și dezvoltarea relațiilor dintre UE și Rusia, lucru demonstrat de eforturile sale serioase angajate în negocierea noului acord-cadru pentru dezvoltarea relațiilor UE-Rusia;

| B. | întrucât UE și Rusia, aceasta din urmă fiind membră a Consiliului de Securitate al ONU, au o responsabilitate comună pentru menținerea stabilității globale și întrucât o cooperare mai strânsă și relațiile de bună vecinătate dintre UE și Rusia au o importanță deosebită pentru stabilitatea, securitatea și prosperitatea în Europa; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE și Rusia, aceasta din urmă fiind membră a Consiliului de Securitate al ONU, au o responsabilitate comună pentru menținerea stabilității globale și întrucât o cooperare mai strânsă și relațiile de bună vecinătate dintre UE și Rusia au o importanță deosebită pentru stabilitatea, securitatea și prosperitatea în Europa;

| C. | întrucât încheierea unui Acord de parteneriat strategic între UE și Federația Rusă rămâne de o importanță capitală pentru dezvoltarea și intensificarea în continuare a cooperării dintre cei doi parteneri; |
| --- | --- |

C.

întrucât încheierea unui Acord de parteneriat strategic între UE și Federația Rusă rămâne de o importanță capitală pentru dezvoltarea și intensificarea în continuare a cooperării dintre cei doi parteneri;

| D. | întrucât este important ca UE să exprime o poziție unitară, să dea dovadă de solidaritate și unitate în relațiile sale cu Federația Rusă, precum și să întemeieze aceste relații pe interesele ambelor părți și pe valori comune; |
| --- | --- |

D.

întrucât este important ca UE să exprime o poziție unitară, să dea dovadă de solidaritate și unitate în relațiile sale cu Federația Rusă, precum și să întemeieze aceste relații pe interesele ambelor părți și pe valori comune;

| E. | întrucât relațiile economice și comerciale dintre UE și Rusia sunt dovada creșterii interdependenței reciproce, ceea ce necesită efortul comun și angajamentul pentru asigurarea creșterii sale durabile; |
| --- | --- |

E.

întrucât relațiile economice și comerciale dintre UE și Rusia sunt dovada creșterii interdependenței reciproce, ceea ce necesită efortul comun și angajamentul pentru asigurarea creșterii sale durabile;

| F. | întrucât, în calitate de stat membru al Consiliului Europei și al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), Rusia s-a angajat să apere și să promoveze drepturile omului, libertățile fundamentale și statul de drept, precum și să respecte suveranitatea vecinilor săi europeni; întrucât relațiile UE-Rusia au înfruntat anumite provocări importante în ultimii ani, îndeosebi în ceea ce privește îngrijorările în materie de democrație și drepturile omului în Rusia; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în calitate de stat membru al Consiliului Europei și al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), Rusia s-a angajat să apere și să promoveze drepturile omului, libertățile fundamentale și statul de drept, precum și să respecte suveranitatea vecinilor săi europeni; întrucât relațiile UE-Rusia au înfruntat anumite provocări importante în ultimii ani, îndeosebi în ceea ce privește îngrijorările în materie de democrație și drepturile omului în Rusia;

| G. | întrucât aderarea Rusiei la Organizația Mondială a Comerțului (OMC) ar reprezenta o contribuție substanțială la îmbunătățirea în continuare a relațiilor economice dintre UE și Rusia, condiționată de angajamentul Rusiei de a respecta întru totul și de a aplica în întregime obligațiile și angajamentele OMC, pregătind calea pentru un acord de integrare economică consistent și cuprinzător între cei doi parteneri, bazat pe o reciprocitate veritabilă, și întrucât Rusia a înființat o uniune vamală cu Kazahstan și Belarus la 1 ianuarie 2010; |
| --- | --- |

G.

întrucât aderarea Rusiei la Organizația Mondială a Comerțului (OMC) ar reprezenta o contribuție substanțială la îmbunătățirea în continuare a relațiilor economice dintre UE și Rusia, condiționată de angajamentul Rusiei de a respecta întru totul și de a aplica în întregime obligațiile și angajamentele OMC, pregătind calea pentru un acord de integrare economică consistent și cuprinzător între cei doi parteneri, bazat pe o reciprocitate veritabilă, și întrucât Rusia a înființat o uniune vamală cu Kazahstan și Belarus la 1 ianuarie 2010;

| H. | întrucât semnarea Acordului strategic de dezarmare (START) de către Federația Rusă și SUA la 8 aprilie 2010 și apropierea pozițiilor în ceea ce privește neproliferarea și chestiunea iraniană, procesul de pace din Orientul Mijlociu, Afganistan și Pakistan ilustrează climatul consolidat de dialog cu Rusia referitor la diferite aspecte ale relațiilor externe și de securitate; |
| --- | --- |

H.

întrucât semnarea Acordului strategic de dezarmare (START) de către Federația Rusă și SUA la 8 aprilie 2010 și apropierea pozițiilor în ceea ce privește neproliferarea și chestiunea iraniană, procesul de pace din Orientul Mijlociu, Afganistan și Pakistan ilustrează climatul consolidat de dialog cu Rusia referitor la diferite aspecte ale relațiilor externe și de securitate;

| I. | întrucât există criterii clare și obiective pentru introducerea unui regim fără vize; întrucât cetățenii UE și ai Rusiei au un interes legitim de a beneficia de dreptul la libertatea de circulație atât în interiorul propriilor țări, cât și peste hotare, |
| --- | --- |

I.

întrucât există criterii clare și obiective pentru introducerea unui regim fără vize; întrucât cetățenii UE și ai Rusiei au un interes legitim de a beneficia de dreptul la libertatea de circulație atât în interiorul propriilor țări, cât și peste hotare,

| 1. | își reafirmă convingerea că Rusia rămâne unul dintre cei mai importanți parteneri ai UE în crearea unei cooperări de lungă durată, ambele părți fiind angajate în favoarea unei cooperări pentru a soluționa provocări comune cu ajutorul unei abordări echilibrate, orientate spre rezultate și bazate pe principii democratice și pe statul de drept, având în comun nu doar interese economice și comerciale, dar și obiectivul de a coopera îndeaproape atât la nivel global, cât și în vecinătatea comună pe baza principiilor dreptului internațional; |
| --- | --- |

1.

își reafirmă convingerea că Rusia rămâne unul dintre cei mai importanți parteneri ai UE în crearea unei cooperări de lungă durată, ambele părți fiind angajate în favoarea unei cooperări pentru a soluționa provocări comune cu ajutorul unei abordări echilibrate, orientate spre rezultate și bazate pe principii democratice și pe statul de drept, având în comun nu doar interese economice și comerciale, dar și obiectivul de a coopera îndeaproape atât la nivel global, cât și în vecinătatea comună pe baza principiilor dreptului internațional;

| 2. | invită UE și Rusia să intensifice negocierile privind un nou acord de parteneriat și cooperare și își reafirmă sprijinul ferm pentru un acord vast, cuprinzător și obligatoriu din punct de vedere juridic, care să depășească cooperarea pur economică și să includă, drept componente integrale, domeniile democrației, al statului de drept, al respectării drepturilor omului și a drepturilor fundamentale; ia act de acordul de parteneriat pentru modernizare care ar trebui să includă atât economia cât și societatea; sprijină diversificarea economiei Rusiei și a relațiilor comerciale dintre UE și Rusia; solicită Comisiei și guvernului rus să elaboreze mai în detaliu Parteneriatul pentru modernizare; subliniază necesitatea elaborării rapide a unui plan de lucru concret pe baza rezultatelor obținute până în prezent în contextul celor patru spații comune UE-Rusia; subliniază importanța asigurării unei funcționări eficace a puterii judecătorești și a accelerării luptei împotriva corupției; |
| --- | --- |

2.

invită UE și Rusia să intensifice negocierile privind un nou acord de parteneriat și cooperare și își reafirmă sprijinul ferm pentru un acord vast, cuprinzător și obligatoriu din punct de vedere juridic, care să depășească cooperarea pur economică și să includă, drept componente integrale, domeniile democrației, al statului de drept, al respectării drepturilor omului și a drepturilor fundamentale; ia act de acordul de parteneriat pentru modernizare care ar trebui să includă atât economia cât și societatea; sprijină diversificarea economiei Rusiei și a relațiilor comerciale dintre UE și Rusia; solicită Comisiei și guvernului rus să elaboreze mai în detaliu Parteneriatul pentru modernizare; subliniază necesitatea elaborării rapide a unui plan de lucru concret pe baza rezultatelor obținute până în prezent în contextul celor patru spații comune UE-Rusia; subliniază importanța asigurării unei funcționări eficace a puterii judecătorești și a accelerării luptei împotriva corupției;

| 3. | salută semnarea unui protocol privind protecția informațiilor clasificate și declarația comună privind Gaza a Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/vicepreședinta Comisiei, Catherine Ashton, și a ministrului rus pentru afaceri externe, Serghei Lavrov; |
| --- | --- |

3.

salută semnarea unui protocol privind protecția informațiilor clasificate și declarația comună privind Gaza a Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/vicepreședinta Comisiei, Catherine Ashton, și a ministrului rus pentru afaceri externe, Serghei Lavrov;

| 4. | își exprimă satisfacția că primul summit UE-Rusia ce a avut loc de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona s-a desfășurat într-un mod constructiv și a înregistrat progrese parțiale; |
| --- | --- |

4.

își exprimă satisfacția că primul summit UE-Rusia ce a avut loc de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona s-a desfășurat într-un mod constructiv și a înregistrat progrese parțiale;

| 5. | își reiterează sprijinul față de obiectivul aderării Rusiei la OMC pentru a ajuta Rusia să atragă mai multe investiții străine și să își diversifice economia; consideră că înființarea de către Rusia a unei uniuni vamale cu Belarus și Kazahstan, poate crea obstacole suplimentare în calea aderării Federației Ruse la OMC; subliniază că renunțarea la toate măsurile protecționiste reprezintă o condiție obligatorie pentru aderarea la OMC; |
| --- | --- |

5.

își reiterează sprijinul față de obiectivul aderării Rusiei la OMC pentru a ajuta Rusia să atragă mai multe investiții străine și să își diversifice economia; consideră că înființarea de către Rusia a unei uniuni vamale cu Belarus și Kazahstan, poate crea obstacole suplimentare în calea aderării Federației Ruse la OMC; subliniază că renunțarea la toate măsurile protecționiste reprezintă o condiție obligatorie pentru aderarea la OMC;

| 6. | salută ratificarea de către Rusia a Protocolului 14 la Convenția Europeană a Drepturilor Omului, precum și modificările legislative menite să extindă procesele cu jurați la nivel național, dar propune ca acest format să fie aplicat și în cazul proceselor de judecare a cazurilor de terorism; salută și confirmarea moratoriului asupra pedepsei capitale, ca evoluție pozitivă, și își exprimă speranța că acesta reprezintă un prim pas către realizarea intenției declarate a Rusiei de îmbunătățire a respectării drepturilor omului; invită din nou autoritățile ruse să respecte toate hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

6.

salută ratificarea de către Rusia a Protocolului 14 la Convenția Europeană a Drepturilor Omului, precum și modificările legislative menite să extindă procesele cu jurați la nivel național, dar propune ca acest format să fie aplicat și în cazul proceselor de judecare a cazurilor de terorism; salută și confirmarea moratoriului asupra pedepsei capitale, ca evoluție pozitivă, și își exprimă speranța că acesta reprezintă un prim pas către realizarea intenției declarate a Rusiei de îmbunătățire a respectării drepturilor omului; invită din nou autoritățile ruse să respecte toate hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului;

| 7. | salută faptul că acordul privind protecția informațiilor clasificate va facilita cooperarea în domeniul gestiunii situațiilor de criză, dar solicită ca Parlamentul European să fie deplin informat cu privire la conținutul și sfera de aplicare a acestui acord, precum și o evaluare în timp util a implementării sale în condiții de reciprocitate; solicită Consiliului să apeleze în acest scop la Comitetul special AII privind PESA din 2002; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că acordul privind protecția informațiilor clasificate va facilita cooperarea în domeniul gestiunii situațiilor de criză, dar solicită ca Parlamentul European să fie deplin informat cu privire la conținutul și sfera de aplicare a acestui acord, precum și o evaluare în timp util a implementării sale în condiții de reciprocitate; solicită Consiliului să apeleze în acest scop la Comitetul special AII privind PESA din 2002;

| 8. | invită Consiliul și Comisia să-și intensifice eforturile în vederea soluționării problemelor legate de traversarea frontierei dintre UE și Rusia, să finanțeze proiecte concrete, să utilizeze întregul potențial al noului Instrument de vecinătate și parteneriat și fondurile INTERREG pentru cooperare transfrontalieră și să aplice pe deplin acordul privind survolarea Siberiei de către companiile aeriene; |
| --- | --- |

8.

invită Consiliul și Comisia să-și intensifice eforturile în vederea soluționării problemelor legate de traversarea frontierei dintre UE și Rusia, să finanțeze proiecte concrete, să utilizeze întregul potențial al noului Instrument de vecinătate și parteneriat și fondurile INTERREG pentru cooperare transfrontalieră și să aplice pe deplin acordul privind survolarea Siberiei de către companiile aeriene;

| 9. | salută semnarea unui acord privind stabilirea unui mecanism de avertizare timpurie în domeniul securității energetice între UE și Federația Rusă care să includă notificarea, consultarea și aplicarea, și invită Consiliul și Comisia să colaboreze cu autoritățile ruse și cu companiile energetice pentru a evita repetarea sistărilor furnizării de energie care au avut loc în ultimii ani; |
| --- | --- |

9.

salută semnarea unui acord privind stabilirea unui mecanism de avertizare timpurie în domeniul securității energetice între UE și Federația Rusă care să includă notificarea, consultarea și aplicarea, și invită Consiliul și Comisia să colaboreze cu autoritățile ruse și cu companiile energetice pentru a evita repetarea sistărilor furnizării de energie care au avut loc în ultimii ani;

| 10. | reiterează faptul că cooperarea în domeniul energiei trebuie să se bazeze pe principiile Cartei Energiei și pe Protocolul referitor la tranzit, care trebuie integrate în noul acord cadru dintre UE și Rusia pentru a se asigura condiții de investiții reciproce transparente și echitabile, acces echitabil și o piață reglementată; exclude utilizarea energiei ca instrument de politică externă; |
| --- | --- |

10.

reiterează faptul că cooperarea în domeniul energiei trebuie să se bazeze pe principiile Cartei Energiei și pe Protocolul referitor la tranzit, care trebuie integrate în noul acord cadru dintre UE și Rusia pentru a se asigura condiții de investiții reciproce transparente și echitabile, acces echitabil și o piață reglementată; exclude utilizarea energiei ca instrument de politică externă;

| 11. | ia act cu interes de discuțiile referitoare la schimbările climatice, la posibilele forme de cooperare privind măsurile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, la eficiența energetică și la dezvoltarea energetică durabilă; subliniază necesitatea unui consens asupra modului de a asigura progresul negocierilor internaționale pe tema schimbărilor climatice, ca proces premergător conferinței de la Cancun (decembrie 2010); |
| --- | --- |

11.

ia act cu interes de discuțiile referitoare la schimbările climatice, la posibilele forme de cooperare privind măsurile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, la eficiența energetică și la dezvoltarea energetică durabilă; subliniază necesitatea unui consens asupra modului de a asigura progresul negocierilor internaționale pe tema schimbărilor climatice, ca proces premergător conferinței de la Cancun (decembrie 2010);

| 12. | subliniază importanța Misiunii de monitorizare a Uniunii Europene (EUMM), care a demonstrat voința și capacitatea UE de a acționa ferm pentru promovarea păcii și a stabilității și a contribuit la crearea condițiilor necesare pentru punerea în aplicare a acordurilor din 12 august și 8 septembrie 2008; își reafirmă angajamentul față de integritatea teritorială a Georgiei în limita granițelor ei recunoscute la nivel internațional și invită toate părțile să își respecte pe deplin angajamentele; subliniază că EUMM are un mandat care acoperă întreg teritoriul țării și solicită să i se permită fără întârziere accesul neîngrădit în Abhazia și Oseția de Sud, acces care până în prezent i-a fost refuzat; își reafirmă angajamentul deplin cu privire la discuțiile de la Geneva și la copreședinția acestui for exercitată în continuare de către UE, ONU și OSCE; își exprimă dezamăgirea față de decizia anunțată de serviciul de frontieră al FSB de a construi o infrastructură de frontieră modernă, consistând într-un șir neîntrerupt de bariere între Oseția de Sud și Georgia; |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța Misiunii de monitorizare a Uniunii Europene (EUMM), care a demonstrat voința și capacitatea UE de a acționa ferm pentru promovarea păcii și a stabilității și a contribuit la crearea condițiilor necesare pentru punerea în aplicare a acordurilor din 12 august și 8 septembrie 2008; își reafirmă angajamentul față de integritatea teritorială a Georgiei în limita granițelor ei recunoscute la nivel internațional și invită toate părțile să își respecte pe deplin angajamentele; subliniază că EUMM are un mandat care acoperă întreg teritoriul țării și solicită să i se permită fără întârziere accesul neîngrădit în Abhazia și Oseția de Sud, acces care până în prezent i-a fost refuzat; își reafirmă angajamentul deplin cu privire la discuțiile de la Geneva și la copreședinția acestui for exercitată în continuare de către UE, ONU și OSCE; își exprimă dezamăgirea față de decizia anunțată de serviciul de frontieră al FSB de a construi o infrastructură de frontieră modernă, consistând într-un șir neîntrerupt de bariere între Oseția de Sud și Georgia;

| 13. | subliniază necesitatea de a include Rusia în „Strategia pentru Marea Baltică” a UE și de a implica rapid Rusia pentru a îmbunătăți nivelul de siguranță maritimă și cel de protecție a mediului în regiunea sensibilă a Mării Baltice; |
| --- | --- |

13.

subliniază necesitatea de a include Rusia în „Strategia pentru Marea Baltică” a UE și de a implica rapid Rusia pentru a îmbunătăți nivelul de siguranță maritimă și cel de protecție a mediului în regiunea sensibilă a Mării Baltice;

| 14. | salută semnarea Tratatului de reducere a armelor strategice (START) de către Federația Rusă și SUA la 8 aprilie 2010; observă cu satisfacție progresul înregistrat în dialogul actual dintre Federația Rusă și Statele Unite cu privire la probleme de securitate, inclusiv problema scutului de apărare antirachetă; |
| --- | --- |

14.

salută semnarea Tratatului de reducere a armelor strategice (START) de către Federația Rusă și SUA la 8 aprilie 2010; observă cu satisfacție progresul înregistrat în dialogul actual dintre Federația Rusă și Statele Unite cu privire la probleme de securitate, inclusiv problema scutului de apărare antirachetă;

| 15. | reiterează solicitarea sa de accelerare a dialogului UE-Rusia cu privire la drepturile omului și deschiderea acestui proces pentru a permite o contribuție reală din partea Parlamentului European și a Dumei de Stat ruse, cu implicarea necesară a direcțiilor generale și a ministerelor de justiție, afaceri interne și afaceri externe, de la Bruxelles, respectiv Moscova; solicită implicarea mai accentuată a societății civile, a ONG-urilor și a organizațiilor pentru drepturile omului la summiturile bianuale UE-Rusia; |
| --- | --- |

15.

reiterează solicitarea sa de accelerare a dialogului UE-Rusia cu privire la drepturile omului și deschiderea acestui proces pentru a permite o contribuție reală din partea Parlamentului European și a Dumei de Stat ruse, cu implicarea necesară a direcțiilor generale și a ministerelor de justiție, afaceri interne și afaceri externe, de la Bruxelles, respectiv Moscova; solicită implicarea mai accentuată a societății civile, a ONG-urilor și a organizațiilor pentru drepturile omului la summiturile bianuale UE-Rusia;

| 16. | invită autoritățile ruse să pună capăt impunității actuale și larg răspândite în ceea ce privește violența împotriva apărătorilor drepturilor omului și, mai ales, să facă din eliminarea climatului de teroare și de ilegalitate din Caucazul de Nord o prioritate și să protejeze și să garanteze integritatea fizică a apărătorilor drepturilor omului, în conformitate cu instrumentele internaționale și regionale relevante în materie de drepturile omului; |
| --- | --- |

16.

invită autoritățile ruse să pună capăt impunității actuale și larg răspândite în ceea ce privește violența împotriva apărătorilor drepturilor omului și, mai ales, să facă din eliminarea climatului de teroare și de ilegalitate din Caucazul de Nord o prioritate și să protejeze și să garanteze integritatea fizică a apărătorilor drepturilor omului, în conformitate cu instrumentele internaționale și regionale relevante în materie de drepturile omului;

| 17. | confirmă angajamentul său față de obiectivul pe termen lung al eliminării vizelor pentru deplasările între Uniunea Europeană și Rusia, pe baza unei abordări progresive axate pe progrese practice și de fond; subliniază că acest dialog ar trebui să fie la unison cu procesul de liberalizare a regimului vizelor pentru țările membre ale parteneriatului estic; |
| --- | --- |

17.

confirmă angajamentul său față de obiectivul pe termen lung al eliminării vizelor pentru deplasările între Uniunea Europeană și Rusia, pe baza unei abordări progresive axate pe progrese practice și de fond; subliniază că acest dialog ar trebui să fie la unison cu procesul de liberalizare a regimului vizelor pentru țările membre ale parteneriatului estic;

| 18. | solicită Consiliului și Comisiei să continue inițiativele comune cu guvernul rus menite să consolideze securitatea și stabilitatea în lume și, în special, în vecinătatea comună și să realizeze o soluționare pașnică, în conformitate cu dreptul internațional, a conflictelor din Moldova și Caucazul de Sud; |
| --- | --- |

18.

solicită Consiliului și Comisiei să continue inițiativele comune cu guvernul rus menite să consolideze securitatea și stabilitatea în lume și, în special, în vecinătatea comună și să realizeze o soluționare pașnică, în conformitate cu dreptul internațional, a conflictelor din Moldova și Caucazul de Sud;

| 19. | ia act de proiectul de tratat privind securitatea în Europa propus de Rusia la 29 noiembrie 2009, dar atrage atenția asupra faptului că această nouă propunere nu poate submina obligațiile actuale în materie de securitate ale statelor membre ale UE și solicită Consiliului European să elaboreze o poziție comună cu privire la această propunere; |
| --- | --- |

19.

ia act de proiectul de tratat privind securitatea în Europa propus de Rusia la 29 noiembrie 2009, dar atrage atenția asupra faptului că această nouă propunere nu poate submina obligațiile actuale în materie de securitate ale statelor membre ale UE și solicită Consiliului European să elaboreze o poziție comună cu privire la această propunere;

| 20. | ia act cu satisfacție, înainte de Summitul G20 de la Toronto, de consensul care există între UE și Rusia cu privire la reforma sistemului financiar și se așteaptă să se abordeze cu ocazia summitului chestiunea mijloacelor de diminuare a riscurilor sistemice și să se ajungă la un acord asupra principiului conform căruia instituțiile financiare ar trebui să contribuie la acoperirea costurilor oricărei viitoare crize financiare; |
| --- | --- |

20.

ia act cu satisfacție, înainte de Summitul G20 de la Toronto, de consensul care există între UE și Rusia cu privire la reforma sistemului financiar și se așteaptă să se abordeze cu ocazia summitului chestiunea mijloacelor de diminuare a riscurilor sistemice și să se ajungă la un acord asupra principiului conform căruia instituțiile financiare ar trebui să contribuie la acoperirea costurilor oricărei viitoare crize financiare;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Federației Ruse. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Federației Ruse.

---

(1)  JO L 327, 28.11.1997, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0064.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0022.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0021.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/105 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/105

---

Joi, 17 iunie 2010Operațiunea militară a Israelului împotriva flotilei umanitare și blocada asupra Gazei

P7_TA(2010)0235

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la operațiunea militară israeliană împotriva flotilei cu ajutoare umanitare și la blocada din Gaza

2011/C 236 E/16

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile anterioare referitoare la Gaza, în special cea din 15 ianuarie 2009 referitoare la situația din Fâșia Gaza (1) și cea din 18 februarie 2009 referitoare la ajutorul umanitar acordat Fâșiei Gaza (2),

având în vedere declarația de la Veneția din 1980,

având în vedere declarațiile anterioare ale Cvartetului pentru Orientul Mijlociu, în special pe cea din 19 martie 2010, în care se reafirmă principiile fundamentale stabilite la Trieste la 26 iunie 2009 și pe cea din 11 mai 2010 privind reluarea discuțiilor de proximitate între israelieni și palestinieni,

având în vedere Rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU nr. 1860 din 8 ianuarie 2009 (S/RES/1860(2009) și nr. 1850 din 16 decembrie 2008 (S/RES/1850(2008),

având în vedere declarația din 31 mai 2010, în numele UE, a Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, referitoare la operațiunea militară israeliană împotriva flotilei în cauză,

având în vedere declarația Președintelui Consiliului de Securitate al ONU (S/9940) din 31 mai 2010,

având în vedere concluziile Consiliului privind procesul de pace din Orientul Mijlociu din 8 decembrie 2009,

având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European, Jerzy Buzek, din 31 mai 2010,

având în vedere rezoluția adoptată de Consiliul Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului referitoare la atacurile grave din 2 iunie 2010 ale forțelor israeliene împotriva convoiului de vase care transportau ajutoare umanitare,

având în vedere rezoluția adoptată de Adunarea Generală a OMS la 18 mai 2010,

având în vedere raportul Programului alimentar mondial și al Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) publicat în noiembrie 2009 cu privire la situația din Fâșia Gaza,

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât operațiunea militară a Israelului în apele internaționale din 31 mai 2010 împotriva unei flotile cu ajutoare umanitare destinate Gazei a dus la moartea a nouă civili și la rănirea a 38 de civili și a șapte soldați israelieni; |
| --- | --- |

A.

întrucât operațiunea militară a Israelului în apele internaționale din 31 mai 2010 împotriva unei flotile cu ajutoare umanitare destinate Gazei a dus la moartea a nouă civili și la rănirea a 38 de civili și a șapte soldați israelieni;

| B. | întrucât trecerea frontierei Gazei este oprită din iunie 2007, în urma preluării puterii prin mijloace militare de către Hamas, iar blocada asupra circulației persoanelor și a mărfurilor a condus la creșterea sărăciei, la paralizarea reconstrucției și la distrugerea economiei în Fâșia Gaza, luând naștere o piață neagră cu un ritm de creștere galopant, care este controlată, printre alții, de Hamas; întrucât această blocadă nu a dus la eliberarea lui Gilad Shalit, așa cum se așteptau autoritățile israeliene și astfel cum a solicitat Parlamentului European în repetate rânduri; întrucât această blocadă nu și-a îndeplinit scopul de a submina extremiștii, ci, dimpotrivă, afectând segmentele cele mai vulnerabile ale populației, a dat naștere la o radicalizare din ce în ce mai acută; |
| --- | --- |

B.

întrucât trecerea frontierei Gazei este oprită din iunie 2007, în urma preluării puterii prin mijloace militare de către Hamas, iar blocada asupra circulației persoanelor și a mărfurilor a condus la creșterea sărăciei, la paralizarea reconstrucției și la distrugerea economiei în Fâșia Gaza, luând naștere o piață neagră cu un ritm de creștere galopant, care este controlată, printre alții, de Hamas; întrucât această blocadă nu a dus la eliberarea lui Gilad Shalit, așa cum se așteptau autoritățile israeliene și astfel cum a solicitat Parlamentului European în repetate rânduri; întrucât această blocadă nu și-a îndeplinit scopul de a submina extremiștii, ci, dimpotrivă, afectând segmentele cele mai vulnerabile ale populației, a dat naștere la o radicalizare din ce în ce mai acută;

| C. | întrucât, potrivit declarațiilor anterioare ale organelor ONU, blocada asupra Fâșiei Gaza constituie o sancțiune colectivă care contravine dreptului internațional umanitar; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit declarațiilor anterioare ale organelor ONU, blocada asupra Fâșiei Gaza constituie o sancțiune colectivă care contravine dreptului internațional umanitar;

| D. | întrucât 80 % din populația din Gaza depinde de ajutoare alimentare, pentru peste 60 % din locuitori aprovizionarea cu hrană este nesigură, șomajul este de aproximativ 50 %, iar condițiile sanitare și de mediu s-au deteriorat semnificativ; |
| --- | --- |

D.

întrucât 80 % din populația din Gaza depinde de ajutoare alimentare, pentru peste 60 % din locuitori aprovizionarea cu hrană este nesigură, șomajul este de aproximativ 50 %, iar condițiile sanitare și de mediu s-au deteriorat semnificativ;

| E. | întrucât, în primele trei luni ale acestui an, în Gaza au intrat doar 3 600 de camioane cu ajutoare alimentare, în comparație cu cele 36 000 de camioane care au intrat în primele trei luni ale anului 2007, și, întrucât în Gaza au voie să intre doar 81 de produse, Agenția ONU pentru ajutor și lucrări pentru refugiații palestinieni din Orientul Apropiat (UNWRA) estimând că este nevoie de 6 000 de produse pentru a satisface nevoile umanitare de bază; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în primele trei luni ale acestui an, în Gaza au intrat doar 3 600 de camioane cu ajutoare alimentare, în comparație cu cele 36 000 de camioane care au intrat în primele trei luni ale anului 2007, și, întrucât în Gaza au voie să intre doar 81 de produse, Agenția ONU pentru ajutor și lucrări pentru refugiații palestinieni din Orientul Apropiat (UNWRA) estimând că este nevoie de 6 000 de produse pentru a satisface nevoile umanitare de bază;

| F. | întrucât teritoriile palestiniene sunt țara terță care beneficiază de cele mai multe fonduri UE, iar acest sprijin a avut un rol important în încercarea de a diminua dezastrul umanitar din Fâșia Gaza; întrucât UE continuă să furnizeze, inclusiv prin intermediul UNWRA, asistență umanitară esențială în Fâșia Gaza; |
| --- | --- |

F.

întrucât teritoriile palestiniene sunt țara terță care beneficiază de cele mai multe fonduri UE, iar acest sprijin a avut un rol important în încercarea de a diminua dezastrul umanitar din Fâșia Gaza; întrucât UE continuă să furnizeze, inclusiv prin intermediul UNWRA, asistență umanitară esențială în Fâșia Gaza;

| G. | întrucât soluția bistatală reprezintă în continuare baza esențială pentru o pace de durată între israelieni și palestinieni și, prin urmare, ar trebui evitat orice demers unilateral care ar putea submina această perspectivă; întrucât discuțiile de proximitate ar putea conduce la reluarea negocierilor de pace directe în vederea înființării unui stat Palestinian viabil, care să coexiste în condiții de pace și securitate cu statul Israel; |
| --- | --- |

G.

întrucât soluția bistatală reprezintă în continuare baza esențială pentru o pace de durată între israelieni și palestinieni și, prin urmare, ar trebui evitat orice demers unilateral care ar putea submina această perspectivă; întrucât discuțiile de proximitate ar putea conduce la reluarea negocierilor de pace directe în vederea înființării unui stat Palestinian viabil, care să coexiste în condiții de pace și securitate cu statul Israel;

| H. | întrucât Hamas continuă să împiedice intrarea flotilei încărcate cu ajutoare umanitare în Gaza, |
| --- | --- |

H.

întrucât Hamas continuă să împiedice intrarea flotilei încărcate cu ajutoare umanitare în Gaza,

| 1. | transmite condoleanțe familiilor victimelor; |
| --- | --- |

1.

transmite condoleanțe familiilor victimelor;

| 2. | condamnă vehement atacul, în apele internaționale, asupra flotilei care transporta ajutor internațional, ceea ce reprezintă o încălcare a dreptului internațional; |
| --- | --- |

2.

condamnă vehement atacul, în apele internaționale, asupra flotilei care transporta ajutor internațional, ceea ce reprezintă o încălcare a dreptului internațional;

| 3. | solicită o anchetă internațională rapidă și imparțială asupra acestui atac și insistă ca principiile responsabilității și a răspunderii în fața legii să fie respectate și solicită insistent Vicepreședintei Comisiei/ Înaltei Reprezentante și statelor membre să ia măsuri pentru a se asigura că se fac demersurile necesare pentru a răspunde acestei exigențe; |
| --- | --- |

3.

solicită o anchetă internațională rapidă și imparțială asupra acestui atac și insistă ca principiile responsabilității și a răspunderii în fața legii să fie respectate și solicită insistent Vicepreședintei Comisiei/ Înaltei Reprezentante și statelor membre să ia măsuri pentru a se asigura că se fac demersurile necesare pentru a răspunde acestei exigențe;

| 4. | îndeamnă Israelul să pună capăt imediat blocadei asupra Gazei, care a condus la un dezastru umanitar și la o radicalizare din ce în ce mai puternică, ce reprezintă o sursă de lipsă de siguranță pentru Israel și pentru întreaga regiune; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă Israelul să pună capăt imediat blocadei asupra Gazei, care a condus la un dezastru umanitar și la o radicalizare din ce în ce mai puternică, ce reprezintă o sursă de lipsă de siguranță pentru Israel și pentru întreaga regiune;

| 5. | solicită încetarea imediată a atacurilor împotriva Israelului și avertizează că autorii unor astfel de atacuri trebui să-și asume pe deplin responsabilitatea; |
| --- | --- |

5.

solicită încetarea imediată a atacurilor împotriva Israelului și avertizează că autorii unor astfel de atacuri trebui să-și asume pe deplin responsabilitatea;

| 6. | îndeamnă Vicepreședinta Comisiei/ Înalta Reprezentantă și statele membre UE să ia măsuri pentru deschiderea durabilă a tuturor punctelor de trecere înspre și dinspre Gaza, inclusiv a portului din Gaza, cu monitorizarea internațională corespunzătoare a utilizării finale, pentru a permite fluxul nestingherit de mărfuri umanitare și comerciale necesare reconstruirii și unei economii autonome, precum și fluxuri monetare și circulația liberă a persoanelor; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă Vicepreședinta Comisiei/ Înalta Reprezentantă și statele membre UE să ia măsuri pentru deschiderea durabilă a tuturor punctelor de trecere înspre și dinspre Gaza, inclusiv a portului din Gaza, cu monitorizarea internațională corespunzătoare a utilizării finale, pentru a permite fluxul nestingherit de mărfuri umanitare și comerciale necesare reconstruirii și unei economii autonome, precum și fluxuri monetare și circulația liberă a persoanelor;

| 7. | îndeamnă Vicepreședinta Comisiei/ Înalta Reprezentantă să ia fără întârziere inițiativa de a prezenta Cvartetului un plan cu scopul de a pune capăt blocadei din Gaza și de a soluționa problemele în materie de securitate ale israelienilor prin asigurarea monitorizării internaționale a punctelor de trecere a frontierei, inclusiv prin reevaluarea mandatului Misiunii UE de Asistență la Frontieră (EU-BAM), eventual cu o dimensiune maritimă, și prin reactivarea acesteia, precum și prin desfășurarea unei forțe navale internaționale care să monitorizeze coasta Gazei; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă Vicepreședinta Comisiei/ Înalta Reprezentantă să ia fără întârziere inițiativa de a prezenta Cvartetului un plan cu scopul de a pune capăt blocadei din Gaza și de a soluționa problemele în materie de securitate ale israelienilor prin asigurarea monitorizării internaționale a punctelor de trecere a frontierei, inclusiv prin reevaluarea mandatului Misiunii UE de Asistență la Frontieră (EU-BAM), eventual cu o dimensiune maritimă, și prin reactivarea acesteia, precum și prin desfășurarea unei forțe navale internaționale care să monitorizeze coasta Gazei;

| 8. | amintește că, deși UE este pregătită să extindă pachetul său de asistență pentru Palestina, acest angajament nu are o durată nelimitată și insistă asupra faptului că, în timp ce ajutorul umanitar trebuie să rămână necondiționat, UE trebuie să joace un rol politic care să dea rezultate concrete în ceea ce privește crearea unui stat palestinian viabil, rezultate care să fie în concordanță cu asistența financiară și cu influența economică semnificativă a acesteia în regiune; |
| --- | --- |

8.

amintește că, deși UE este pregătită să extindă pachetul său de asistență pentru Palestina, acest angajament nu are o durată nelimitată și insistă asupra faptului că, în timp ce ajutorul umanitar trebuie să rămână necondiționat, UE trebuie să joace un rol politic care să dea rezultate concrete în ceea ce privește crearea unui stat palestinian viabil, rezultate care să fie în concordanță cu asistența financiară și cu influența economică semnificativă a acesteia în regiune;

| 9. | își exprimă sprijinul pentru discuțiile de proximitate dintre Israel și Autoritatea Palestiniană și subliniază necesitatea continuării acestora în vederea reluării negocierilor directe; |
| --- | --- |

9.

își exprimă sprijinul pentru discuțiile de proximitate dintre Israel și Autoritatea Palestiniană și subliniază necesitatea continuării acestora în vederea reluării negocierilor directe;

| 10. | își exprimă convingerea cu privire la faptul că este necesară o revizuire urgentă și cuprinzătoare a politicii UE privind Orientul Mijlociu pentru ca aceasta să exercite un rol politic decisiv și coerent, folosindu-se de instrumente diplomatice eficace, în vederea instaurării păcii și securității în această regiune vecină de interes strategic vital pentru UE; consideră că această revizuire ar trebui aplicată tuturor politicilor UE, inclusiv celor din domeniul comerțului și al dezvoltării; |
| --- | --- |

10.

își exprimă convingerea cu privire la faptul că este necesară o revizuire urgentă și cuprinzătoare a politicii UE privind Orientul Mijlociu pentru ca aceasta să exercite un rol politic decisiv și coerent, folosindu-se de instrumente diplomatice eficace, în vederea instaurării păcii și securității în această regiune vecină de interes strategic vital pentru UE; consideră că această revizuire ar trebui aplicată tuturor politicilor UE, inclusiv celor din domeniul comerțului și al dezvoltării;

| 11. | salută activitatea desfășurată de UNRWA și, conștient fiind de neajunsurile financiare cu care se va confrunta până la sfârșitul acestui an, invită comunitatea internațională a donatorilor să-și îndeplinească angajamentele asumate și să își crească și mai mult contribuțiile; |
| --- | --- |

11.

salută activitatea desfășurată de UNRWA și, conștient fiind de neajunsurile financiare cu care se va confrunta până la sfârșitul acestui an, invită comunitatea internațională a donatorilor să-și îndeplinească angajamentele asumate și să își crească și mai mult contribuțiile;

| 12. | ia act de faptul că evenimentele din ultimul timp au deteriorat în mod semnificativ relațiile dintre Turcia și Israel; încurajează guvernul Turciei să își concentreze eforturile diplomatice și politice asupra ameliorării situației dificile în care se află populația palestiniană, contribuind la procesul de pace din Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

12.

ia act de faptul că evenimentele din ultimul timp au deteriorat în mod semnificativ relațiile dintre Turcia și Israel; încurajează guvernul Turciei să își concentreze eforturile diplomatice și politice asupra ameliorării situației dificile în care se află populația palestiniană, contribuind la procesul de pace din Orientul Mijlociu;

| 13. | salută recenta deschidere a punctului de frontieră Rafah de către autoritățile egiptene; |
| --- | --- |

13.

salută recenta deschidere a punctului de frontieră Rafah de către autoritățile egiptene;

| 14. | solicită eliberarea imediată a sergentului israelian Gilad Shalit, care a fost răpit de Hamas de pe teritoriul israelian la 25 iunie 2006 și care, de la răpirea sa, este deținut incommunicado în Gaza; |
| --- | --- |

14.

solicită eliberarea imediată a sergentului israelian Gilad Shalit, care a fost răpit de Hamas de pe teritoriul israelian la 25 iunie 2006 și care, de la răpirea sa, este deținut incommunicado în Gaza;

| 15. | îndeamnă Consiliul să ia măsuri pentru a convoca, fără nicio întârziere, Consiliul de asociere UE-Israel în vederea discutării situației actuale; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă Consiliul să ia măsuri pentru a convoca, fără nicio întârziere, Consiliul de asociere UE-Israel în vederea discutării situației actuale;

| 16. | îndeamnă Consiliul să ia măsuri pentru convocarea Comitetul mixt UE-Autoritatea Palestiniană; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă Consiliul să ia măsuri pentru convocarea Comitetul mixt UE-Autoritatea Palestiniană;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltei Reprezentante a Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, reprezentantului Cvartetului în Orientul Mijlociu, Secretarului General al Ligii Statelor Arabe, guvernului israelian, Knessetului, Președintelui Autorității Palestiniene, Consiliului Legislativ Palestinian, Guvernului și Parlamentului Turciei și Guvernului și Parlamentului Egiptului. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltei Reprezentante a Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, reprezentantului Cvartetului în Orientul Mijlociu, Secretarului General al Ligii Statelor Arabe, guvernului israelian, Knessetului, Președintelui Autorității Palestiniene, Consiliului Legislativ Palestinian, Guvernului și Parlamentului Turciei și Guvernului și Parlamentului Egiptului.

---

(1)  JO C 46 E, 24.2.2010, p. 100.

(2)  JO C 76 E, 25.3.2010, p. 1.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/107 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/107

---

Joi, 17 iunie 2010Comerțul cu bunuri utilizate ca echipamente de tortură

P7_TA(2010)0236

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante

2011/C 236 E/17

Parlamentul European,

având în vedere interzicerea totală a torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, aplicabilă în toate circumstanțele și, ca normă peremptorie în dreptul internațional, tuturor statelor membre,

având în vedere includerea acestei interdicții într-o serie de instrumente și documente internaționale și regionale privind drepturile omului, inclusiv în Declarația Universală a Drepturilor Omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante (Convenția împotriva torturii), Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

având în vedere Rezoluția sa din 3 octombrie 2001 (1), prin care acesta îndeamnă Comisia să acționeze rapid pentru a crea un instrument comunitar adecvat care să interzică promovarea, comerțul și exportul de echipamente de poliție și securitate, a căror utilizare este, prin natura acestora, crudă, inumană și degradantă,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (2), care a intrat în vigoare la 30 iulie 2006,

având în vedere Orientările politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante, adoptate în 2001 și revizuite în 2008,

având în vedere raportul din 2008 al Secretariatului General al Consiliului privind punerea în aplicare a orientărilor UE în ceea ce privește tortura și alte pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante,

având în vedere activitățile desfășurate în alte țări în urma evoluției Regulamentului (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului, în special modificările aduse legii privind controlul exporturilor a SUA propuse de Biroul pentru industrie și securitate al SUA în august 2009, care sunt similare cu și, în anumite cazuri, depășesc anumite modificări incluse în Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului,

având în vedere Memorandul de înțelegere dintre Consiliul Europei și Uniunea Europeană, care invită Comitetul pentru prevenirea torturii al Consiliului Europei să își consolideze cooperarea cu instituțiile competente ale Uniunii, precum și cel de-al 17-lea Raport de activitate al Comitetul pentru prevenirea torturii (CPT), care solicită Consiliului Europei să ia în considerare rolul pe care CPT îl poate juca în ceea ce privește aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului,

având în vedere rapoartele publicate de Amnesty International și de Omega Research Foundation în 2007 și 2010, care subliniază anumite puncte slabe ale Regulamentului (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului și exprimă preocupări cu privire la aplicarea necorespunzătoare a Regulamentului de către anumite state membre ale Uniunii Europene,

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Convenția împotriva torturii impune statelor obligații specifice de a preveni tortura și alte forme de maltratare, de a investiga astfel de situații, de a-i aduce în fața justiției pe autorii acestora și de a oferi despăgubiri victimelor; |
| --- | --- |

A.

întrucât Convenția împotriva torturii impune statelor obligații specifice de a preveni tortura și alte forme de maltratare, de a investiga astfel de situații, de a-i aduce în fața justiției pe autorii acestora și de a oferi despăgubiri victimelor;

| B. | întrucât, în pofida acestor obligații, acte de tortură și alte forme de maltratare sunt în continuare comise în întreaga lume și o gamă largă de echipamente de poliție și de securitate este utilizată pentru astfel de practici; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în pofida acestor obligații, acte de tortură și alte forme de maltratare sunt în continuare comise în întreaga lume și o gamă largă de echipamente de poliție și de securitate este utilizată pentru astfel de practici;

| C. | întrucât raportorul special al ONU privind tortura a afirmat că controlul comerțului cu astfel de echipamente face parte din obligațiile care revin fiecărui stat în temeiul Convenției ONU împotriva torturii; |
| --- | --- |

C.

întrucât raportorul special al ONU privind tortura a afirmat că controlul comerțului cu astfel de echipamente face parte din obligațiile care revin fiecărui stat în temeiul Convenției ONU împotriva torturii;

| D. | întrucât, în Orientările politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante, se declară că UE va îndemna țările terțe să împiedice utilizarea, producerea și comerțul cu echipamente destinate torturii sau altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante și să împiedice abuzul de orice alte echipamente în acest scop; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în Orientările politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante, se declară că UE va îndemna țările terțe să împiedice utilizarea, producerea și comerțul cu echipamente destinate torturii sau altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante și să împiedice abuzul de orice alte echipamente în acest scop;

| E. | întrucât, în raportul Secretariatului General al Consiliului din 2008 referitor la acțiunile UE privind promovarea angajamentelor de a lupta împotriva torturii și a altor forme de maltratare în țările terțe, se declară că adoptarea regulamentului privind instrumentele de tortură este primul exemplu de regulament al UE adoptat în conformitate cu orientările privind drepturile omului; raportorul special al Națiunilor Unite privind tortura a salutat această măsură și și-a exprimat punctul de vedere conform căruia regulamentul în cauză ar putea servi drept model pentru o reglementare la nivel mondial pe această temă; acest fapt face necesară evaluarea de către Uniunea Europeană a punerii în aplicare a regulamentului; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în raportul Secretariatului General al Consiliului din 2008 referitor la acțiunile UE privind promovarea angajamentelor de a lupta împotriva torturii și a altor forme de maltratare în țările terțe, se declară că adoptarea regulamentului privind instrumentele de tortură este primul exemplu de regulament al UE adoptat în conformitate cu orientările privind drepturile omului; raportorul special al Națiunilor Unite privind tortura a salutat această măsură și și-a exprimat punctul de vedere conform căruia regulamentul în cauză ar putea servi drept model pentru o reglementare la nivel mondial pe această temă; acest fapt face necesară evaluarea de către Uniunea Europeană a punerii în aplicare a regulamentului;

| F. | întrucât, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului, anumite state membre ale Uniunii Europene au autorizat exporturile de bunuri controlate prin regulament, cum ar fi instrumente pentru imobilizarea picioarelor, substanțe chimice iritante și instrumente paralizante cu electroșocuri, către țări cu un bilanț negativ în ceea ce privește situația drepturilor omului; |
| --- | --- |

F.

întrucât, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului, anumite state membre ale Uniunii Europene au autorizat exporturile de bunuri controlate prin regulament, cum ar fi instrumente pentru imobilizarea picioarelor, substanțe chimice iritante și instrumente paralizante cu electroșocuri, către țări cu un bilanț negativ în ceea ce privește situația drepturilor omului;

| G. | întrucât doar douăsprezece state membre au introdus, până la 29 august 2006, legislația pentru a sancționa încălcările regulamentului, astfel cum se prevede la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului; |
| --- | --- |

G.

întrucât doar douăsprezece state membre au introdus, până la 29 august 2006, legislația pentru a sancționa încălcările regulamentului, astfel cum se prevede la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului;

| H. | întrucât doar șapte state membre au elaborat unul sau mai multe rapoarte anuale publice de activitate, în care explică deciziile de autorizare, astfel cum se prevede la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului; |
| --- | --- |

H.

întrucât doar șapte state membre au elaborat unul sau mai multe rapoarte anuale publice de activitate, în care explică deciziile de autorizare, astfel cum se prevede la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului;

| I. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului permite importul în Uniunea Europeană de instrumente de constrângere cu electroșocuri purtate pe corp a căror comercializare nu este interzisă, în ciuda faptului că produc, în esență, efecte similare cu cele produse de centurile electrice, interzise importului în Uniunea Europeană prin același regulament și întrucât, potrivit rapoartelor elaborate de Amnesty International, Omega Research Foundation și Inter-Press Service, întreprinderi cu sediul în Europa au importat astfel de instrumente în anumite state membre; |
| --- | --- |

I.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului permite importul în Uniunea Europeană de instrumente de constrângere cu electroșocuri purtate pe corp a căror comercializare nu este interzisă, în ciuda faptului că produc, în esență, efecte similare cu cele produse de centurile electrice, interzise importului în Uniunea Europeană prin același regulament și întrucât, potrivit rapoartelor elaborate de Amnesty International, Omega Research Foundation și Inter-Press Service, întreprinderi cu sediul în Europa au importat astfel de instrumente în anumite state membre;

| J. | întrucât lista articolelor și echipamentelor a căror comercializare este interzisă prin Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 nu include unele echipamente de poliție și securitate care sunt în prezent comercializate la nivel internațional și care nu pot fi utilizate decât în scopul torturii și al altor forme de maltratare, și anume bastoanele cu ținte, anumite instrumente pentru imobilizarea la perete sau podea, instrumente pentru imobilizarea picioarelor, cătușe pentru degete, cătușe pentru degetul mare, șuruburi pentru zdrobit degetul mare și instrumente de constrângere cu electroșocuri purtate pe corp, altele decât curelele paralizante; |
| --- | --- |

J.

întrucât lista articolelor și echipamentelor a căror comercializare este interzisă prin Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 nu include unele echipamente de poliție și securitate care sunt în prezent comercializate la nivel internațional și care nu pot fi utilizate decât în scopul torturii și al altor forme de maltratare, și anume bastoanele cu ținte, anumite instrumente pentru imobilizarea la perete sau podea, instrumente pentru imobilizarea picioarelor, cătușe pentru degete, cătușe pentru degetul mare, șuruburi pentru zdrobit degetul mare și instrumente de constrângere cu electroșocuri purtate pe corp, altele decât curelele paralizante;

| K. | întrucât lista de bunuri și echipamente a căror comercializare este controlată prin Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului nu include anumite echipamente pentru poliție și securitate, comercializate în prezent pe plan internațional, care pot avea utilizări legitime pentru aplicarea legii sau în domeniul penal în cazul în care utilizarea acestora este reglementată de obligațiile internaționale privind drepturile omului și de standardele de bune practici în materie de aplicare a legii, dar care sunt utilizate pe scară largă pentru tortură și alte forme de maltratare, inclusiv cătușe, bastoane și alte instrumente de impact de mână, arme paralizante cu electroșocuri de mare voltaj care funcționează cu o tensiune sub 10 000 volți, precum și componente și accesorii elaborate în mod special pentru echipamente controlate și interzise; |
| --- | --- |

K.

întrucât lista de bunuri și echipamente a căror comercializare este controlată prin Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului nu include anumite echipamente pentru poliție și securitate, comercializate în prezent pe plan internațional, care pot avea utilizări legitime pentru aplicarea legii sau în domeniul penal în cazul în care utilizarea acestora este reglementată de obligațiile internaționale privind drepturile omului și de standardele de bune practici în materie de aplicare a legii, dar care sunt utilizate pe scară largă pentru tortură și alte forme de maltratare, inclusiv cătușe, bastoane și alte instrumente de impact de mână, arme paralizante cu electroșocuri de mare voltaj care funcționează cu o tensiune sub 10 000 volți, precum și componente și accesorii elaborate în mod special pentru echipamente controlate și interzise;

| L. | întrucât Comitetul pentru regimul comun aplicabil exporturilor de produse urmează să se întrunească din nou la 29 iunie 2010, |
| --- | --- |

L.

întrucât Comitetul pentru regimul comun aplicabil exporturilor de produse urmează să se întrunească din nou la 29 iunie 2010,

| 1. | invită toate statele membre să informeze imediat Comisia cu privire la sancțiunile relevante pe care le-au introdus pentru încălcarea Regulamentului (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului, astfel cum sunt obligate în temeiul articolului 17 din regulament; |
| --- | --- |

1.

invită toate statele membre să informeze imediat Comisia cu privire la sancțiunile relevante pe care le-au introdus pentru încălcarea Regulamentului (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului, astfel cum sunt obligate în temeiul articolului 17 din regulament;

| 2. | invită Comisia și Comitetul pentru regimul comun aplicabil exporturilor de produse să ofere orientare și asistență statelor membre pentru consolidarea unor astfel de sancțiuni în cazul în care acestea sunt insuficiente sau nu au fost introduse; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia și Comitetul pentru regimul comun aplicabil exporturilor de produse să ofere orientare și asistență statelor membre pentru consolidarea unor astfel de sancțiuni în cazul în care acestea sunt insuficiente sau nu au fost introduse;

| 3. | reamintește obligația tuturor statelor membre în temeiul articolului 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului de a elabora la timp rapoarte anuale publice de activitate și îndeamnă Comisia să ceară în scris statelor membre care nu au înaintat Comisiei astfel de rapoarte să își respecte obligațiile; |
| --- | --- |

3.

reamintește obligația tuturor statelor membre în temeiul articolului 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului de a elabora la timp rapoarte anuale publice de activitate și îndeamnă Comisia să ceară în scris statelor membre care nu au înaintat Comisiei astfel de rapoarte să își respecte obligațiile;

| 4. | îndeamnă statele membre ca rapoartele lor anuale de activitate să conțină cel puțin următoarele, pentru a oferi informații suficiente unei supravegheri publice judicioase: numărul de solicitări primite, bunurile implicate și țările de destinație pentru fiecare solicitare, deciziile luate pentru fiecare solicitare, precum și rapoartele de „zero activitate”, dacă este cazul; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă statele membre ca rapoartele lor anuale de activitate să conțină cel puțin următoarele, pentru a oferi informații suficiente unei supravegheri publice judicioase: numărul de solicitări primite, bunurile implicate și țările de destinație pentru fiecare solicitare, deciziile luate pentru fiecare solicitare, precum și rapoartele de „zero activitate”, dacă este cazul;

| 5. | îndeamnă Comisia să dezvolte un model pentru rapoartele anuale de activitate ale statelor membre pentru a facilita elaborarea acestor rapoarte de către toate statele membre și pentru a asigura consecvența acestora; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia să dezvolte un model pentru rapoartele anuale de activitate ale statelor membre pentru a facilita elaborarea acestor rapoarte de către toate statele membre și pentru a asigura consecvența acestora;

| 6. | îndeamnă Comisia să efectueze, cu sprijinul Comitetului pentru regimul comun aplicabil exporturilor de produse (astfel cum este împuternicit în temeiul articolelor 15 și 16 din regulament), o revizuire formală a punerii în aplicare și a activității de autorizare din statele membre în temeiul regulamentului, inclusiv o examinare a rapoartelor anuale de activitate ale tuturor statelor membre, și să publice această revizuire, împreună cu rapoartele anuale de activitate primite de la fiecare stat membru, în fiecare an de la intrarea în vigoare a regulamentului; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă Comisia să efectueze, cu sprijinul Comitetului pentru regimul comun aplicabil exporturilor de produse (astfel cum este împuternicit în temeiul articolelor 15 și 16 din regulament), o revizuire formală a punerii în aplicare și a activității de autorizare din statele membre în temeiul regulamentului, inclusiv o examinare a rapoartelor anuale de activitate ale tuturor statelor membre, și să publice această revizuire, împreună cu rapoartele anuale de activitate primite de la fiecare stat membru, în fiecare an de la intrarea în vigoare a regulamentului;

| 7. | îndeamnă statele membre să se asigure că procedurile subliniate la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului referitoare la schimbul de informații dintre statele membre și Comisie privind deciziile de autorizare și măsurile de punere în aplicare, fie prin mecanismul de notificare a refuzului instituit deja pentru refuzurile de exporturi militare în cadrul COARM, fie prin intermediul altor proceduri eficiente, sunt puse în aplicare în mod corespunzător; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă statele membre să se asigure că procedurile subliniate la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului referitoare la schimbul de informații dintre statele membre și Comisie privind deciziile de autorizare și măsurile de punere în aplicare, fie prin mecanismul de notificare a refuzului instituit deja pentru refuzurile de exporturi militare în cadrul COARM, fie prin intermediul altor proceduri eficiente, sunt puse în aplicare în mod corespunzător;

| 8. | îndeamnă Comisia să informeze Parlamentul cu privire la activitățile desfășurate până în prezent pentru a facilita punerea în aplicare a articolului 13 de către statele membre; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă Comisia să informeze Parlamentul cu privire la activitățile desfășurate până în prezent pentru a facilita punerea în aplicare a articolului 13 de către statele membre;

| 9. | solicită Comisiei să furnizeze Parlamentului și să facă publice informațiile primite de la fiecare stat membru, în fiecare an de la intrarea în vigoare a regulamentului, și anume: notificări privind respingeri ale solicitărilor de autorizare în temeiul articolului 11 din regulament, detalii referitoare la sancțiunile relevante pe care le-a introdus fiecare stat membru pentru încălcarea regulamentului și întreg conținutul rapoartelor anuale de activitate ale statelor membre; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei să furnizeze Parlamentului și să facă publice informațiile primite de la fiecare stat membru, în fiecare an de la intrarea în vigoare a regulamentului, și anume: notificări privind respingeri ale solicitărilor de autorizare în temeiul articolului 11 din regulament, detalii referitoare la sancțiunile relevante pe care le-a introdus fiecare stat membru pentru încălcarea regulamentului și întreg conținutul rapoartelor anuale de activitate ale statelor membre;

| 10. | îndeamnă Comisia și statele membre să se asigure că Comitetul pentru regimul comun aplicabil exporturilor de produse se reunește periodic, elaborează un calendar clar pentru o revizuire formală a regulamentului și stabilește o procedură pentru investigarea la timp a posibilelor încălcări ale regulamentului; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Comisia și statele membre să se asigure că Comitetul pentru regimul comun aplicabil exporturilor de produse se reunește periodic, elaborează un calendar clar pentru o revizuire formală a regulamentului și stabilește o procedură pentru investigarea la timp a posibilelor încălcări ale regulamentului;

| 11. | invită toate statele membre ca, pentru a contribui la prevenirea torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, să monitorizeze asistența tehnică oferită țărilor terțe, pentru a împiedica utilizarea acesteia pentru producerea de bunuri în scopul impunerii pedepsei capitale, al torturii și al altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante; |
| --- | --- |

11.

invită toate statele membre ca, pentru a contribui la prevenirea torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, să monitorizeze asistența tehnică oferită țărilor terțe, pentru a împiedica utilizarea acesteia pentru producerea de bunuri în scopul impunerii pedepsei capitale, al torturii și al altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante;

| 12. | condamnă în mod ferm orice încercare a statelor membre sau a societăților din Uniunea Europeană de a importa curele paralizante cu electroșocuri, al căror import este interzis prin Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului, sau alte instrumente de constrângere cu electroșocuri purtate pe corp cu efecte similare, în esență, în ciuda faptului că sunt legale, și îndeamnă Comisia să efectueze de urgență investigații pentru a stabili dacă au fost transferate în statele membre curele paralizante cu electroșocuri sau părți aferente, alte instrumente de constrângere cu electroșocuri purtate pe corp sau asistență tehnică sau formare înainte sau după introducerea regulamentului, precum și să stabilească dacă astfel de dispozitive au fost utilizate de către forțe de ordine sau autorități penitenciare din țările respective și să prezinte Parlamentului un raport cu constatările sale; |
| --- | --- |

12.

condamnă în mod ferm orice încercare a statelor membre sau a societăților din Uniunea Europeană de a importa curele paralizante cu electroșocuri, al căror import este interzis prin Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului, sau alte instrumente de constrângere cu electroșocuri purtate pe corp cu efecte similare, în esență, în ciuda faptului că sunt legale, și îndeamnă Comisia să efectueze de urgență investigații pentru a stabili dacă au fost transferate în statele membre curele paralizante cu electroșocuri sau părți aferente, alte instrumente de constrângere cu electroșocuri purtate pe corp sau asistență tehnică sau formare înainte sau după introducerea regulamentului, precum și să stabilească dacă astfel de dispozitive au fost utilizate de către forțe de ordine sau autorități penitenciare din țările respective și să prezinte Parlamentului un raport cu constatările sale;

| 13. | invită Comisia să revizuiască și să actualizeze lista bunurilor interzise din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 pentru a include bastoanele cu ținte, instrumentele fixe pentru imobilizarea la perete sau podea, lanțurile de picioare, lanțurile și cătușele, cătușele pentru degetul mare, cătușele pentru degete și șuruburile pentru zdrobit degetul mare, cătușele paralizante și alte instrumente paralizante cu electroșocuri purtate pe corp; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să revizuiască și să actualizeze lista bunurilor interzise din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 pentru a include bastoanele cu ținte, instrumentele fixe pentru imobilizarea la perete sau podea, lanțurile de picioare, lanțurile și cătușele, cătușele pentru degetul mare, cătușele pentru degete și șuruburile pentru zdrobit degetul mare, cătușele paralizante și alte instrumente paralizante cu electroșocuri purtate pe corp;

| 14. | invită Comisia să revizuiască și să actualizeze lista bunurilor controlate în temeiul anexei III la Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 pentru a include cătușele, bastoanele și alte instrumente de impact de mână, precum și instrumentele portabile cu electroșocuri sub 10 000 de volți; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să revizuiască și să actualizeze lista bunurilor controlate în temeiul anexei III la Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 pentru a include cătușele, bastoanele și alte instrumente de impact de mână, precum și instrumentele portabile cu electroșocuri sub 10 000 de volți;

| 15. | invită, de asemenea, Comisia să stabilească o procedură specifică pentru a revizui în mod periodic listele de articole din anexa II și anexa III, așa cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului; |
| --- | --- |

15.

invită, de asemenea, Comisia să stabilească o procedură specifică pentru a revizui în mod periodic listele de articole din anexa II și anexa III, așa cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului;

| 16. | îndeamnă Comisia să prezinte o propunere pentru a introduce cât mai curând posibil în regulament o clauză de „utilizare în scopul torturii”, care ar permite statelor membre, pe baza informațiilor anterioare, să emită autorizații și să refuze, astfel, exportul oricărui bun care prezintă un risc substanțial de a fi utilizat pentru pedeapsa capitală, tortură sau alte forme de maltratare de către utilizatorii finali; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă Comisia să prezinte o propunere pentru a introduce cât mai curând posibil în regulament o clauză de „utilizare în scopul torturii”, care ar permite statelor membre, pe baza informațiilor anterioare, să emită autorizații și să refuze, astfel, exportul oricărui bun care prezintă un risc substanțial de a fi utilizat pentru pedeapsa capitală, tortură sau alte forme de maltratare de către utilizatorii finali;

| 17. | îndeamnă Comisia să înainteze o propunere pentru a introduce cât mai curând posibil în regulament interzicerea intermedierii tranzacțiilor de către orice persoană fizică sau juridică din Uniunea Europeană din orice loc care implică transferuri internaționale cu scopul de a finanța comerțul cu instrumente de tortură, inclusiv vânzările și exporturile de articole care nu pot fi folosite în mod practic decât pentru pedeapsa capitală, tortură sau alte forme de maltratare, așa cum se menționează în anexa II la regulament, și solicită statelor membre să introducă mecanisme eficace pentru controlul intermedierii tranzacțiilor care implică transferul de articole enumerate în anexa III la regulament; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă Comisia să înainteze o propunere pentru a introduce cât mai curând posibil în regulament interzicerea intermedierii tranzacțiilor de către orice persoană fizică sau juridică din Uniunea Europeană din orice loc care implică transferuri internaționale cu scopul de a finanța comerțul cu instrumente de tortură, inclusiv vânzările și exporturile de articole care nu pot fi folosite în mod practic decât pentru pedeapsa capitală, tortură sau alte forme de maltratare, așa cum se menționează în anexa II la regulament, și solicită statelor membre să introducă mecanisme eficace pentru controlul intermedierii tranzacțiilor care implică transferul de articole enumerate în anexa III la regulament;

| 18. | îndeamnă Comisia să prezinte o propunere pentru a introduce cât mai curând posibil în regulament o cerință conform căreia importatorii trebuie să obțină o autorizație de import pentru importul în Uniunea Europeană de articole enumerate în anexa III la regulament și conform căreia statele membre trebuie să refuze emiterea unor astfel de autorizații de import în cazurile în care există motive întemeiate pentru a considera că astfel de echipamente ar putea fi utilizate pentru tortură sau alte forme de maltratare, fie în Uniunea Europeană, fie după comercializarea acestora în afara Uniunii Europene; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă Comisia să prezinte o propunere pentru a introduce cât mai curând posibil în regulament o cerință conform căreia importatorii trebuie să obțină o autorizație de import pentru importul în Uniunea Europeană de articole enumerate în anexa III la regulament și conform căreia statele membre trebuie să refuze emiterea unor astfel de autorizații de import în cazurile în care există motive întemeiate pentru a considera că astfel de echipamente ar putea fi utilizate pentru tortură sau alte forme de maltratare, fie în Uniunea Europeană, fie după comercializarea acestora în afara Uniunii Europene;

| 19. | îndeamnă Comisia să analizeze modalitățile de eliminare a scutirii de la cerința de obținere a unei autorizații de import sau export pentru articolele din anexa III care tranzitează teritoriul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Comisia să analizeze modalitățile de eliminare a scutirii de la cerința de obținere a unei autorizații de import sau export pentru articolele din anexa III care tranzitează teritoriul Uniunii Europene;

| 20. | reamintește actualizarea din 2008 a Orientărilor politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante și invită Consiliul și Comisia, în conformitate cu aceste orientări, să promoveze Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului drept un exemplu de bune practici în reuniunile cu țările terțe și să încurajeze țările terțe care exportă echipamente al căror import este interzis prin Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului să informeze comercianții din țările respective cu privire interdicțiile impuse de regulament; |
| --- | --- |

20.

reamintește actualizarea din 2008 a Orientărilor politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante și invită Consiliul și Comisia, în conformitate cu aceste orientări, să promoveze Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului drept un exemplu de bune practici în reuniunile cu țările terțe și să încurajeze țările terțe care exportă echipamente al căror import este interzis prin Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului să informeze comercianții din țările respective cu privire interdicțiile impuse de regulament;

| 21. | îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze controalele comerțului internațional cu echipamente susceptibile de a fi utilizate în scopul impunerii pedepsei capitale, al torturii și al altor forme de maltratare la nivel internațional și, în special, să acționeze pentru a face cunoscută solicitarea anuală a Adunării Generale a ONU de „a împiedica și interzice producția, comerțul, exportul și utilizarea de echipamente concepute special pentru tortură”, solicitând, de asemenea, tuturor statelor membre să reglementeze producția, comerțul, exportul și utilizarea echipamentelor care nu sunt concepute în mod special, dar sunt utilizate pe scară largă pentru tortură și alte forme de maltratare; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze controalele comerțului internațional cu echipamente susceptibile de a fi utilizate în scopul impunerii pedepsei capitale, al torturii și al altor forme de maltratare la nivel internațional și, în special, să acționeze pentru a face cunoscută solicitarea anuală a Adunării Generale a ONU de „a împiedica și interzice producția, comerțul, exportul și utilizarea de echipamente concepute special pentru tortură”, solicitând, de asemenea, tuturor statelor membre să reglementeze producția, comerțul, exportul și utilizarea echipamentelor care nu sunt concepute în mod special, dar sunt utilizate pe scară largă pentru tortură și alte forme de maltratare;

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO C 87 E, 11.4.2002, p. 136.

(2)  JO L 200, 30.7.2005, p. 1.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/111 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/111

---

Joi, 17 iunie 2010Situația din Peninsula Coreeană

P7_TA(2010)0237

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la situația din Peninsula Coreeană

2011/C 236 E/18

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Peninsula Coreeană,

având în vedere Decizia 2009/1002/PESC a Consiliului din 22 decembrie 2009,

având în vedere declarația Înaltei Reprezentante/Vicepreședintei, Catherine Ashton, din data de 20 mai 2010, referitoare la publicarea raportului privind scufundarea navei Cheonan aparținând Republicii Coreea,

având în vedere raportul intitulat „Rezultatele anchetei privind scufundarea navei Cheonan aparținând Republicii Coreea”,

având în vedere Rezoluțiile 1718 (2006) și 1874 (2009) ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite,

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, după scufundarea la 26 martie 2010 a navei Cheonan, când și-au pierdut viața în mod tragic 46 de persoane, s-a înregistrat o escaladare dramatică a tensiunilor din Peninsula Coreeană; |
| --- | --- |

A.

întrucât, după scufundarea la 26 martie 2010 a navei Cheonan, când și-au pierdut viața în mod tragic 46 de persoane, s-a înregistrat o escaladare dramatică a tensiunilor din Peninsula Coreeană;

| B. | întrucât, la 15 mai 2010, au fost recuperate de pe fundul mării resturi ale torpilei CHT-02D; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 15 mai 2010, au fost recuperate de pe fundul mării resturi ale torpilei CHT-02D;

| C. | întrucât Înalta Reprezentantă/Vicepreședinta Comisiei, Catherine Ashton, a condamnat scufundarea vasului Cheonan, calificând-o drept o acțiune atroce și extrem de iresponsabilă; |
| --- | --- |

C.

întrucât Înalta Reprezentantă/Vicepreședinta Comisiei, Catherine Ashton, a condamnat scufundarea vasului Cheonan, calificând-o drept o acțiune atroce și extrem de iresponsabilă;

| D. | întrucât o anchetă efectuată de o comisie comună de anchetă internațională civilă și militară, în cadrul unei proceduri de anchetă și de validare realizată conform unei abordări științifice și obiective, a constatat existența unor dovezi clare și de necontestat care arată că nava sud-coreeană Cheonan s-a scufundat în urma unei explozii submarine externe, cauzată de o torpilă fabricată în Republica Populară Democrată Coreeană (RPDC), concluzii similare fiind obținute și în urma evaluării independente a Comisiei națiunilor neutre pentru supraveghere; |
| --- | --- |

D.

întrucât o anchetă efectuată de o comisie comună de anchetă internațională civilă și militară, în cadrul unei proceduri de anchetă și de validare realizată conform unei abordări științifice și obiective, a constatat existența unor dovezi clare și de necontestat care arată că nava sud-coreeană Cheonan s-a scufundat în urma unei explozii submarine externe, cauzată de o torpilă fabricată în Republica Populară Democrată Coreeană (RPDC), concluzii similare fiind obținute și în urma evaluării independente a Comisiei națiunilor neutre pentru supraveghere;

| E. | întrucât, în momentul incidentului, toate submarinele țărilor vecine se aflau în baza lor sau în apropiere de aceasta; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în momentul incidentului, toate submarinele țărilor vecine se aflau în baza lor sau în apropiere de aceasta;

| F. | întrucât Secretarul General al ONU, Ban Ki Moon, a calificat concluziile raportului ca fiind „extrem de îngrijorătoare”; |
| --- | --- |

F.

întrucât Secretarul General al ONU, Ban Ki Moon, a calificat concluziile raportului ca fiind „extrem de îngrijorătoare”;

| G. | întrucât guvernul sud-coreean a cerut să i se prezinte public scuze precum și promisiunea că nu va mai exista nicio provocare din partea autorităților RPDC; |
| --- | --- |

G.

întrucât guvernul sud-coreean a cerut să i se prezinte public scuze precum și promisiunea că nu va mai exista nicio provocare din partea autorităților RPDC;

| H. | întrucât guvernul a RPDC a negat orice implicare în scufundarea navei Cheonan aparținând Republicii Coreea, pe care a acuzat-o de „fabricare de probe”, și a amenințat cu un război deschis în cazul în care Republica Coreea va impune alte sancțiuni; |
| --- | --- |

H.

întrucât guvernul a RPDC a negat orice implicare în scufundarea navei Cheonan aparținând Republicii Coreea, pe care a acuzat-o de „fabricare de probe”, și a amenințat cu un război deschis în cazul în care Republica Coreea va impune alte sancțiuni;

| I. | întrucât forțele armate ale RPDC și-au continuat actele militare provocatoare și nesăbuite, cum ar fi uciderea la 4 iunie 2010 a trei cetățeni chinezi la frontiera dintre Republica Populară Chineză și RPDC; |
| --- | --- |

I.

întrucât forțele armate ale RPDC și-au continuat actele militare provocatoare și nesăbuite, cum ar fi uciderea la 4 iunie 2010 a trei cetățeni chinezi la frontiera dintre Republica Populară Chineză și RPDC;

| J. | întrucât, în urma incidentului, Republica Coreea a anunțat suspendarea tuturor relațiilor cu RPDC, cu excepția ajutoarelor umanitare și a operațiunilor din cadrul complexului industrial de la Kaesong; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în urma incidentului, Republica Coreea a anunțat suspendarea tuturor relațiilor cu RPDC, cu excepția ajutoarelor umanitare și a operațiunilor din cadrul complexului industrial de la Kaesong;

| K. | întrucât guvernul Republicii Coreea a declarat că nu va reveni la discuțiile purtate de Grupul celor șase decât după adoptarea măsurilor cuvenite în ceea ce privește RPDC; |
| --- | --- |

K.

întrucât guvernul Republicii Coreea a declarat că nu va reveni la discuțiile purtate de Grupul celor șase decât după adoptarea măsurilor cuvenite în ceea ce privește RPDC;

| L. | întrucât UE susține cu fermitate denuclearizarea Peninsulei Coreei și consideră că reluarea discuțiilor purtate de grupul celor șase reprezintă un element esențial pentru pacea și stabilitatea din regiune; |
| --- | --- |

L.

întrucât UE susține cu fermitate denuclearizarea Peninsulei Coreei și consideră că reluarea discuțiilor purtate de grupul celor șase reprezintă un element esențial pentru pacea și stabilitatea din regiune;

| M. | întrucât guvernul Republicii Populare Chineze și cel al Federației Ruse nu au adoptat încă o poziție clară în privința raportului final și a concluziilor comisiei comune de anchetă; |
| --- | --- |

M.

întrucât guvernul Republicii Populare Chineze și cel al Federației Ruse nu au adoptat încă o poziție clară în privința raportului final și a concluziilor comisiei comune de anchetă;

| N. | întrucât Republica Coreea a cerut în mod oficial discutarea acestei chestiuni în cadrul dezbaterilor Consiliului de Securitate al ONU, în timp ce RPDC, într-o scrisoare adresată președintelui Consiliului de Securitate al ONU, a negat orice responsabilitate în ceea ce privește atacul și a invitat Consiliul de Securitate să-i acorde sprijin în realizarea propriilor sale anchete, |
| --- | --- |

N.

întrucât Republica Coreea a cerut în mod oficial discutarea acestei chestiuni în cadrul dezbaterilor Consiliului de Securitate al ONU, în timp ce RPDC, într-o scrisoare adresată președintelui Consiliului de Securitate al ONU, a negat orice responsabilitate în ceea ce privește atacul și a invitat Consiliul de Securitate să-i acorde sprijin în realizarea propriilor sale anchete,

| 1. | regretă profund pierderea tragică de vieți la bordul corvetei sud-coreene Cheonan și își exprimă compasiunea față de guvernul Republicii Coreene, de familiile persoanelor decedate și poporul coreean, într-un spirit de solidaritate și prietenie; |
| --- | --- |

1.

regretă profund pierderea tragică de vieți la bordul corvetei sud-coreene Cheonan și își exprimă compasiunea față de guvernul Republicii Coreene, de familiile persoanelor decedate și poporul coreean, într-un spirit de solidaritate și prietenie;

| 2. | reiterează condamnarea atacului de către Vicepreședintă/Înalta Reprezentantă și salută reacția moderată a Republicii Coreea; |
| --- | --- |

2.

reiterează condamnarea atacului de către Vicepreședintă/Înalta Reprezentantă și salută reacția moderată a Republicii Coreea;

| 3. | ia act de concluziile raportului final al comisiei comune de anchetă care susțin că scufundarea navei s-a datorat unei torpile de fabricație nord-coreeană și condamnă cu fermitate scufundarea navei, calificând-o un act de provocare la adresa păcii și stabilității în Peninsula Coreeană; |
| --- | --- |

3.

ia act de concluziile raportului final al comisiei comune de anchetă care susțin că scufundarea navei s-a datorat unei torpile de fabricație nord-coreeană și condamnă cu fermitate scufundarea navei, calificând-o un act de provocare la adresa păcii și stabilității în Peninsula Coreeană;

| 4. | își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că guvernul Republicii Populare Chineze și cel al Federației Ruse nu au adoptat încă o poziție clară în privința concluziilor conținute de raportul final al comisiei comune de anchetă; |
| --- | --- |

4.

își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că guvernul Republicii Populare Chineze și cel al Federației Ruse nu au adoptat încă o poziție clară în privința concluziilor conținute de raportul final al comisiei comune de anchetă;

| 5. | solicită ambelor părți să manifeste reținere, să utilizeze toate mijloacele pentru îmbunătățirea relațiilor inter-coreene și să își intensifice eforturile de promovare a unei păci durabile și a securității pe teritoriul Peninsulei Coreene; |
| --- | --- |

5.

solicită ambelor părți să manifeste reținere, să utilizeze toate mijloacele pentru îmbunătățirea relațiilor inter-coreene și să își intensifice eforturile de promovare a unei păci durabile și a securității pe teritoriul Peninsulei Coreene;

| 6. | invită guvernele Republicii Populare Chineze și al Federației Ruse, în calitate de membrii permanenți ai Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite să examineze cu atenție raportul final și concluziile lucrărilor comisiei comune de anchetă; |
| --- | --- |

6.

invită guvernele Republicii Populare Chineze și al Federației Ruse, în calitate de membrii permanenți ai Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite să examineze cu atenție raportul final și concluziile lucrărilor comisiei comune de anchetă;

| 7. | invită Republica Populară Chineză, în calitatea sa de membru permanent al Consiliului de Securitate al ONU și de principal aliat al RPDC, să-și folosească influență pozitivă pe care o are asupra RPDC pentru a încerca să se asigure că nu va avea loc o escaladare a conflictului; |
| --- | --- |

7.

invită Republica Populară Chineză, în calitatea sa de membru permanent al Consiliului de Securitate al ONU și de principal aliat al RPDC, să-și folosească influență pozitivă pe care o are asupra RPDC pentru a încerca să se asigure că nu va avea loc o escaladare a conflictului;

| 8. | își exprimă sprijinul în favoarea cererii guvernului Republicii Coreea de a aduce chestiunea în atenția Consiliului de Securitate al ONU; |
| --- | --- |

8.

își exprimă sprijinul în favoarea cererii guvernului Republicii Coreea de a aduce chestiunea în atenția Consiliului de Securitate al ONU;

| 9. | invită țările implicate în negocierile Grupului celor șase să continue colaborarea pentru a asigura reluarea negocierilor referitoare la stoparea programului nuclear al RPDC; |
| --- | --- |

9.

invită țările implicate în negocierile Grupului celor șase să continue colaborarea pentru a asigura reluarea negocierilor referitoare la stoparea programului nuclear al RPDC;

| 10. | invită Comisia să mențină programele de ajutor umanitar și modalitățile de comunicare existente cu RPDC deoarece aceste programe de ajutor influențează în mod direct condițiile de viață ale populației din RPDC; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să mențină programele de ajutor umanitar și modalitățile de comunicare existente cu RPDC deoarece aceste programe de ajutor influențează în mod direct condițiile de viață ale populației din RPDC;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentate a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Președintelui Consiliului, guvernelor și parlamentelor statelor membre și țărilor candidate, Secretarului General al ONU, guvernului Republicii Coreea și guvernului RDPC. |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentate a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Președintelui Consiliului, guvernelor și parlamentelor statelor membre și țărilor candidate, Secretarului General al ONU, guvernului Republicii Coreea și guvernului RDPC.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/113 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/113

---

Joi, 17 iunie 2010Bosnia și Herțegovina

P7_TA(2010)0238

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la situația din Bosnia și Herțegovina

2011/C 236 E/19

Parlamentul European,

având în vedere Acordul de stabilizare și asociere (ASA) dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, semnat la 16 iunie 2008,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1244/2009 al Consiliului (1) din 30 noiembrie 2009 privind liberalizarea vizelor,

având în vedere concluziile Consiliului din 16 iunie 2003 privind Balcanii de Vest, precum și ale celui din 30 noiembrie 2009 privind Bosnia și Herțegovina,

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 16 iunie 2003 privind Balcanii de Vest, precum și anexa intitulată „Agenda de la Salonic pentru Balcanii de Vest: drumul spre integrarea europeană”, care a fost adoptată de Consiliul European de la Salonic din 19 și 20 iunie 2003,

având în vedere hotărârea Marii Camere a Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza Sejdic și Finci/Bosnia și Herțegovina (cererea nr. 27996/06 și cererea nr. 34836/06) din 22 decembrie 2009,

având în vedere rezoluția sa din 24 aprilie 2009 referitoare la situația din Bosnia și Herțegovina (2),

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2009 referitoare la Srebrenica (3),

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE și-a reafirmat în repetate rânduri angajamentul pentru aderarea la UE a țărilor din Balcanii de Vest, inclusiv a Bosniei și Herțegovinei; întrucât, cu toate acestea, principala responsabilitate a aderării revine țărilor în cauză, precum și capacității și hotărârii acestora de a îndeplini criteriile de la Copenhaga; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE și-a reafirmat în repetate rânduri angajamentul pentru aderarea la UE a țărilor din Balcanii de Vest, inclusiv a Bosniei și Herțegovinei; întrucât, cu toate acestea, principala responsabilitate a aderării revine țărilor în cauză, precum și capacității și hotărârii acestora de a îndeplini criteriile de la Copenhaga;

| B. | întrucât Bosnia și Herțegovina trece printr-o lungă perioadă de stagnare politică, economică și socială, care se manifestă printr-o paralizie politică la scară largă și de durată, deteriorarea relațiilor interetnice cauzată de retorica politică, lipsa de voință și incapacitatea elitei sale politice de a ajunge la un compromis și de a avea o viziune comună asupra problemelor politice, economice și sociale stringente ale țării; |
| --- | --- |

B.

întrucât Bosnia și Herțegovina trece printr-o lungă perioadă de stagnare politică, economică și socială, care se manifestă printr-o paralizie politică la scară largă și de durată, deteriorarea relațiilor interetnice cauzată de retorica politică, lipsa de voință și incapacitatea elitei sale politice de a ajunge la un compromis și de a avea o viziune comună asupra problemelor politice, economice și sociale stringente ale țării;

| C. | întrucât retorica naționalistă și secesionistă din ce în ce mai pronunțată contrastează puternic cu valorile europene esențiale, cu dezvoltarea economică și socială și cu stabilitatea politică, este în detrimentul interesului general al țării, împiedică reconcilierea interetnică și frânează ambițiile țării de a deveni membră a UE; întrucât Bosnia și Herțegovina riscă să rămână în continuare în urma celorlalte țări din Balcanii de Vest, ratând oportunitățile integrării europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât retorica naționalistă și secesionistă din ce în ce mai pronunțată contrastează puternic cu valorile europene esențiale, cu dezvoltarea economică și socială și cu stabilitatea politică, este în detrimentul interesului general al țării, împiedică reconcilierea interetnică și frânează ambițiile țării de a deveni membră a UE; întrucât Bosnia și Herțegovina riscă să rămână în continuare în urma celorlalte țări din Balcanii de Vest, ratând oportunitățile integrării europene;

| D. | întrucât Acordurile de la Dayton au fost necesare pentru a opri vărsarea de sânge, dar nu au reușit să creeze un stat autonom și funcțional al Bosniei și Herțegovinei; întrucât fragmentarea procesului de elaborare a politicilor între stat și entități, creată de acestea, precum și suprapunerea competențelor și lipsa unei armonizări a procesului de legiferare între diferitele niveluri de guvernanță rămân principalul obstacol din calea unei activități guvernamentale eficiente, frânând totodată capacitatea țării de a realiza progrese rapide în privința reformelor care să-i permită să devină membră a UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât Acordurile de la Dayton au fost necesare pentru a opri vărsarea de sânge, dar nu au reușit să creeze un stat autonom și funcțional al Bosniei și Herțegovinei; întrucât fragmentarea procesului de elaborare a politicilor între stat și entități, creată de acestea, precum și suprapunerea competențelor și lipsa unei armonizări a procesului de legiferare între diferitele niveluri de guvernanță rămân principalul obstacol din calea unei activități guvernamentale eficiente, frânând totodată capacitatea țării de a realiza progrese rapide în privința reformelor care să-i permită să devină membră a UE;

| E. | întrucât reforma constituțională rămâne reforma-cheie necesară pentru a transforma Bosnia și Herțegovina într-un stat eficient și pe deplin funcțional; întrucât structura complexă a sistemului judiciar, lipsa unui buget unic, lipsa unei Curți Supreme pentru Bosnia și Herțegovina care să poată sprijini armonizarea celor patru jurisdicții interne, imixtiunea politică în sistemul judiciar și faptul că guvernul Republicii Srpska nu încetează să conteste autoritatea și competențele organelor judiciare ale statului, subminează funcționarea sistemului judiciar și împiedică eforturile de realizare a reformei; întrucât structurile care se bazează pe existența unei entități - astfel cum au fost acestea create în virtutea unor decizii internaționale - ar trebui modificate pentru a deveni mai eficiente și mai coerente în raport cu cadrul instituțional al statului; |
| --- | --- |

E.

întrucât reforma constituțională rămâne reforma-cheie necesară pentru a transforma Bosnia și Herțegovina într-un stat eficient și pe deplin funcțional; întrucât structura complexă a sistemului judiciar, lipsa unui buget unic, lipsa unei Curți Supreme pentru Bosnia și Herțegovina care să poată sprijini armonizarea celor patru jurisdicții interne, imixtiunea politică în sistemul judiciar și faptul că guvernul Republicii Srpska nu încetează să conteste autoritatea și competențele organelor judiciare ale statului, subminează funcționarea sistemului judiciar și împiedică eforturile de realizare a reformei; întrucât structurile care se bazează pe existența unei entități - astfel cum au fost acestea create în virtutea unor decizii internaționale - ar trebui modificate pentru a deveni mai eficiente și mai coerente în raport cu cadrul instituțional al statului;

| F. | întrucât Uniunea Europeană întruchipează viitorul european al tuturor cetățenilor acestei țări; întrucât perspectiva aderării la UE este unul dintre principalii factori unificatori pentru cetățenii Bosniei și Herțegovinei; întrucât doar Bosnia și Herțegovina, ca țară unică, poate spera să adere la Uniunea Europeană, iar orice încercări de a submina și slăbi instituțiile statului, de a face din societate prizonierul unei politici naționaliste și secesioniste iresponsabile, vor priva toți cetățenii de beneficiile integrării europene; întrucât Bosnia și Herțegovina a realizat progrese limitate în privința reformelor legate de procesele de integrare în UE; întrucât agendele politice ale grupurilor etnice și ale entităților riscă să împiedice îndeplinirea cerințelor pentru aderarea la UE și NATO; |
| --- | --- |

F.

întrucât Uniunea Europeană întruchipează viitorul european al tuturor cetățenilor acestei țări; întrucât perspectiva aderării la UE este unul dintre principalii factori unificatori pentru cetățenii Bosniei și Herțegovinei; întrucât doar Bosnia și Herțegovina, ca țară unică, poate spera să adere la Uniunea Europeană, iar orice încercări de a submina și slăbi instituțiile statului, de a face din societate prizonierul unei politici naționaliste și secesioniste iresponsabile, vor priva toți cetățenii de beneficiile integrării europene; întrucât Bosnia și Herțegovina a realizat progrese limitate în privința reformelor legate de procesele de integrare în UE; întrucât agendele politice ale grupurilor etnice și ale entităților riscă să împiedice îndeplinirea cerințelor pentru aderarea la UE și NATO;

| G. | întrucât Consiliul și Comisia trebuie să dea dovadă de mai multă autoritate și să demonstreze că au capacitatea de a contribui în mod decisiv la inițierea și punerea în aplicare a reformelor viitoare; |
| --- | --- |

G.

întrucât Consiliul și Comisia trebuie să dea dovadă de mai multă autoritate și să demonstreze că au capacitatea de a contribui în mod decisiv la inițierea și punerea în aplicare a reformelor viitoare;

| H. | întrucât închiderea prematură a Biroului Înaltului Reprezentant (BIR), care are la bază dorința legitimă de a spori asumarea la nivel local a procesului politic, ar putea afecta stabilitatea țării, precum și ritmul și rezultatul reformelor de care țara are atâta nevoie; întrucât scopul final rămâne trecerea de la BIR la o reprezentanță specială consolidată a UE rămâne o etapă indispensabilă, care deschide calea pentru obținerea statutului de țară candidată; |
| --- | --- |

H.

întrucât închiderea prematură a Biroului Înaltului Reprezentant (BIR), care are la bază dorința legitimă de a spori asumarea la nivel local a procesului politic, ar putea afecta stabilitatea țării, precum și ritmul și rezultatul reformelor de care țara are atâta nevoie; întrucât scopul final rămâne trecerea de la BIR la o reprezentanță specială consolidată a UE rămâne o etapă indispensabilă, care deschide calea pentru obținerea statutului de țară candidată;

| I. | întrucât Bosnia și Herțegovina trebuie felicitată pentru dobândirea calității de membru nepermanent în Consiliul de Securitate al ONU în perioada 2010-2011, ceea ce demonstrează că este capabilă să ocupe un loc deplin și responsabil în afacerile internaționale; |
| --- | --- |

I.

întrucât Bosnia și Herțegovina trebuie felicitată pentru dobândirea calității de membru nepermanent în Consiliul de Securitate al ONU în perioada 2010-2011, ceea ce demonstrează că este capabilă să ocupe un loc deplin și responsabil în afacerile internaționale;

| J. | întrucât responsabilii politici din Bosnia și Herțegovina nu au făcut cu adevărat dreptate și nu au acordat despăgubiri miilor de femei și fete violate în timpul războiului din 1992-1995, având în vedere că numărul cazurilor de violență sexuală asimilate crimelor de război care au fost judecate este foarte redus și întrucât, adesea, victimele nu au fost tratate cu demnitate și respect sau nu li s-a oferit suficientă protecție și sprijin psihologic și material pentru a-și reconstrui viața; |
| --- | --- |

J.

întrucât responsabilii politici din Bosnia și Herțegovina nu au făcut cu adevărat dreptate și nu au acordat despăgubiri miilor de femei și fete violate în timpul războiului din 1992-1995, având în vedere că numărul cazurilor de violență sexuală asimilate crimelor de război care au fost judecate este foarte redus și întrucât, adesea, victimele nu au fost tratate cu demnitate și respect sau nu li s-a oferit suficientă protecție și sprijin psihologic și material pentru a-și reconstrui viața;

| K. | întrucât la 11 iulie 2010 se vor comemora 15 ani de la actul de genocid de la Srebrenica-Potočari; |
| --- | --- |

K.

întrucât la 11 iulie 2010 se vor comemora 15 ani de la actul de genocid de la Srebrenica-Potočari;

| L. | întrucât anexa VII la Acordul de Pace de la Dayton nu a fost încă pusă în aplicare în întregime; întrucât este încă nevoie de soluții corecte, globale și durabile pentru unele dintre cele 115 000 de persoane strămutate intern, refugiați și alte persoane afectate de conflicte, precum și să se înregistreze progrese în ceea ce privește îmbunătățirea integrării socioeconomice a persoanelor care s-au întors; întrucât, potrivit Comitetului Internațional al Crucii Roșii, există încă 10 000 de persoane dispărute după încheierea războiului, despre a căror soartă nu se știe nimic; |
| --- | --- |

L.

întrucât anexa VII la Acordul de Pace de la Dayton nu a fost încă pusă în aplicare în întregime; întrucât este încă nevoie de soluții corecte, globale și durabile pentru unele dintre cele 115 000 de persoane strămutate intern, refugiați și alte persoane afectate de conflicte, precum și să se înregistreze progrese în ceea ce privește îmbunătățirea integrării socioeconomice a persoanelor care s-au întors; întrucât, potrivit Comitetului Internațional al Crucii Roșii, există încă 10 000 de persoane dispărute după încheierea războiului, despre a căror soartă nu se știe nimic;

| M. | întrucât, la 27 mai 2010, Comisia a prezentat o propunere legislativă privind liberalizarea vizelor pentru Bosnia și Herțegovina (COM(2010)0256), care deschide în mod oficial calea unei eventuale liberalizări în 2010; |
| --- | --- |

M.

întrucât, la 27 mai 2010, Comisia a prezentat o propunere legislativă privind liberalizarea vizelor pentru Bosnia și Herțegovina (COM(2010)0256), care deschide în mod oficial calea unei eventuale liberalizări în 2010;

| N. | întrucât Franța, Italia și Luxemburg nu au ratificat încă ASA, întârziind astfel procesul de integrare europeană a țării; |
| --- | --- |

N.

întrucât Franța, Italia și Luxemburg nu au ratificat încă ASA, întârziind astfel procesul de integrare europeană a țării;

| O. | întrucât diviziunile etnice puternice care subzistă ar trebui depășite cu ajutorul unui sistem educațional mai integrat, nesegregaționist și modern în această țară; |
| --- | --- |

O.

întrucât diviziunile etnice puternice care subzistă ar trebui depășite cu ajutorul unui sistem educațional mai integrat, nesegregaționist și modern în această țară;

| P. | întrucât lipsa unei încercări reale a autorităților Bosniei și Herțegovinei de a aborda eficient problema corupției în țară are consecințe dăunătoare asupra dezvoltării economice, sociale și politice a țării; |
| --- | --- |

P.

întrucât lipsa unei încercări reale a autorităților Bosniei și Herțegovinei de a aborda eficient problema corupției în țară are consecințe dăunătoare asupra dezvoltării economice, sociale și politice a țării;

| Q. | întrucât traficul de persoane este o infracțiune gravă și o încălcare flagrantă a drepturilor omului; întrucât Bosnia și Herțegovina este țară de origine, precum și, într-o mai mică măsură, țară de tranzit și de destinație pentru traficul de persoane, în special femei și fete; |
| --- | --- |

Q.

întrucât traficul de persoane este o infracțiune gravă și o încălcare flagrantă a drepturilor omului; întrucât Bosnia și Herțegovina este țară de origine, precum și, într-o mai mică măsură, țară de tranzit și de destinație pentru traficul de persoane, în special femei și fete;

| R. | întrucât constituțiile statului și entităților garantează tratamentul egal al tuturor persoanelor; întrucât romii se confruntă în continuare cu condiții de viață foarte dificile și cu discriminarea; întrucât discriminarea și excluderea socială în funcție de gen și de orientarea sexuală rămân larg răspândite; întrucât continuă atacurile fizice, maltratarea și actele de intimidare împotriva acestor grupuri; |
| --- | --- |

R.

întrucât constituțiile statului și entităților garantează tratamentul egal al tuturor persoanelor; întrucât romii se confruntă în continuare cu condiții de viață foarte dificile și cu discriminarea; întrucât discriminarea și excluderea socială în funcție de gen și de orientarea sexuală rămân larg răspândite; întrucât continuă atacurile fizice, maltratarea și actele de intimidare împotriva acestor grupuri;

| S. | întrucât rata șomajului rămâne foarte ridicată și a crescut din cauza crizei economice; întrucât lipsa perspectivelor de locuri de muncă, în special în rândul tinerilor, frânează progresul țării, contribuind la acumularea tensiunilor politice; întrucât prosperitatea economică este esențială pentru dezvoltarea în continuare a țării și pentru reconciliere în Bosnia și Herțegovina, |
| --- | --- |

S.

întrucât rata șomajului rămâne foarte ridicată și a crescut din cauza crizei economice; întrucât lipsa perspectivelor de locuri de muncă, în special în rândul tinerilor, frânează progresul țării, contribuind la acumularea tensiunilor politice; întrucât prosperitatea economică este esențială pentru dezvoltarea în continuare a țării și pentru reconciliere în Bosnia și Herțegovina,

Perspectiva europeană

| 1. | își exprimă nemulțumirea față de progresele limitate realizate de Bosnia și Herțegovina în calitate de țară posibil candidată pe calea spre stabilizare și dezvoltare, precum și în calitate de țară posibil candidată pentru aderarea la UE; constată cu îngrijorare crescândă instabilitatea climatului politic și lipsa unei viziuni comune, la care să adere toate forțele politice, și condamnă cu tărie recurgerea la o retorică incendiară, de natură să submineze procesul de reconciliere interetnică și funcționarea structurilor statale; privește declarația autorităților Republicii Srpska cu privire la referendumul despre „separarea pașnică” ca o provocare și o amenințare adusă stabilității, suveranității și integrității teritoriale a Bosniei și Herțegovinei; |
| --- | --- |

1.

își exprimă nemulțumirea față de progresele limitate realizate de Bosnia și Herțegovina în calitate de țară posibil candidată pe calea spre stabilizare și dezvoltare, precum și în calitate de țară posibil candidată pentru aderarea la UE; constată cu îngrijorare crescândă instabilitatea climatului politic și lipsa unei viziuni comune, la care să adere toate forțele politice, și condamnă cu tărie recurgerea la o retorică incendiară, de natură să submineze procesul de reconciliere interetnică și funcționarea structurilor statale; privește declarația autorităților Republicii Srpska cu privire la referendumul despre „separarea pașnică” ca o provocare și o amenințare adusă stabilității, suveranității și integrității teritoriale a Bosniei și Herțegovinei;

| 2. | îndeamnă să se înceteze retorica naționalistă și secesionistă care polarizează societatea și subminează fundamentul Acordului de pace de la Dayton, să se depună cu seriozitate eforturi și să se încheie acorduri durabile care să creeze un stat care funcționează normal, să fie pregătite instituțiile Bosniei și Herțegovinei în vederea aderării la UE și să se îmbunătățească situația de ansamblu a țării; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă să se înceteze retorica naționalistă și secesionistă care polarizează societatea și subminează fundamentul Acordului de pace de la Dayton, să se depună cu seriozitate eforturi și să se încheie acorduri durabile care să creeze un stat care funcționează normal, să fie pregătite instituțiile Bosniei și Herțegovinei în vederea aderării la UE și să se îmbunătățească situația de ansamblu a țării;

| 3. | reamintește că aderarea la Uniunea Europeană presupune acceptarea valorilor și a normelor pe care aceasta se întemeiază, și anume respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților naționale, solidaritatea, toleranța, democrația și statul de drept, inclusiv respectarea independenței puterii judecătorești; |
| --- | --- |

3.

reamintește că aderarea la Uniunea Europeană presupune acceptarea valorilor și a normelor pe care aceasta se întemeiază, și anume respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților naționale, solidaritatea, toleranța, democrația și statul de drept, inclusiv respectarea independenței puterii judecătorești;

| 4. | invită Vicepreședinta/Înalta Reprezentantă (VP/ÎR) și comisarul pentru extindere și politica europeană de vecinătate să facă uz de toată influența Uniunii Europene asupra clasei politice bosniace pentru ca aceasta să depună eforturi mai concertate în vederea îndeplinirii cerințelor parteneriatului european și a tuturor obligațiilor care decurg din ASA; reamintește tuturor actorilor politici că aceste două documente reprezintă foaia de parcurs pentru integrarea în UE și că lor le revine responsabilitatea față de cetățeni de a încheia compromisuri și de a adopta reforme; încurajează VP/ÎR și Comisia să exprime în mod mai coerent și mai orientat pe rezultate condițiile impuse de UE pentru a răspunde nevoilor reale ale popoarelor Bosniei și Herțegovinei; |
| --- | --- |

4.

invită Vicepreședinta/Înalta Reprezentantă (VP/ÎR) și comisarul pentru extindere și politica europeană de vecinătate să facă uz de toată influența Uniunii Europene asupra clasei politice bosniace pentru ca aceasta să depună eforturi mai concertate în vederea îndeplinirii cerințelor parteneriatului european și a tuturor obligațiilor care decurg din ASA; reamintește tuturor actorilor politici că aceste două documente reprezintă foaia de parcurs pentru integrarea în UE și că lor le revine responsabilitatea față de cetățeni de a încheia compromisuri și de a adopta reforme; încurajează VP/ÎR și Comisia să exprime în mod mai coerent și mai orientat pe rezultate condițiile impuse de UE pentru a răspunde nevoilor reale ale popoarelor Bosniei și Herțegovinei;

| 5. | semnalează sprijinul ferm acordat Biroului Înaltului Reprezentant și subliniază că tranziția se va putea încheia doar după ce autoritățile bosniace vor îndeplini cele 5 obiective și 2 condiții; îndeamnă autoritățile Republicii Srpska să îndeplinească obligațiile rămase (Legea privind electricitatea din Republica Srpska) pentru a permite autorității de supraveghere din Brčko să recomande închiderea regimului de supraveghere în districtul Brčko; |
| --- | --- |

5.

semnalează sprijinul ferm acordat Biroului Înaltului Reprezentant și subliniază că tranziția se va putea încheia doar după ce autoritățile bosniace vor îndeplini cele 5 obiective și 2 condiții; îndeamnă autoritățile Republicii Srpska să îndeplinească obligațiile rămase (Legea privind electricitatea din Republica Srpska) pentru a permite autorității de supraveghere din Brčko să recomande închiderea regimului de supraveghere în districtul Brčko;

| 6. | îndeamnă Guvernul Republicii Srpska să participe activ la negocierile privind împărțirea proprietății de stat, repertoriate de Biroul Înaltului Reprezentant, și le invită să nu adopte legi privind proprietatea de stat în Republica Srpska, deoarece acest lucru ar reprezenta o încălcare gravă a deciziei Înaltului Reprezentant privind interzicerea vânzării bunurilor publice, întârziind astfel închiderea Biroului Înaltului Reprezentant; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă Guvernul Republicii Srpska să participe activ la negocierile privind împărțirea proprietății de stat, repertoriate de Biroul Înaltului Reprezentant, și le invită să nu adopte legi privind proprietatea de stat în Republica Srpska, deoarece acest lucru ar reprezenta o încălcare gravă a deciziei Înaltului Reprezentant privind interzicerea vânzării bunurilor publice, întârziind astfel închiderea Biroului Înaltului Reprezentant;

| 7. | salută adoptarea amendamentului la Constituție prin care se stabilește Districtul Brčko ca unitate cu autonomie locală, îndeplinindu-se astfel un alt obiectiv stabilit de Consiliul de punere în aplicare a păcii, în vederea închiderii ulterioare a Biroului Înaltului Reprezentant; |
| --- | --- |

7.

salută adoptarea amendamentului la Constituție prin care se stabilește Districtul Brčko ca unitate cu autonomie locală, îndeplinindu-se astfel un alt obiectiv stabilit de Consiliul de punere în aplicare a păcii, în vederea închiderii ulterioare a Biroului Înaltului Reprezentant;

| 8. | invită cele două entități și toate forțele politice, în special, Guvernul Republicii Srpska să respecte Acordul de pace de la Dayton în integralitatea sa și să nu conteste acțiunile întreprinse în temeiul acestui acord și al rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU; consideră că decizia finală în ceea ce privește interpretarea aplicării civile a acordului de pace revine Înaltului Reprezentant; solicită tuturor actorilor politici să acorde respectul cuvenit Înaltului Reprezentant și întregului personal internațional aflat în țară și să se abțină de la orice atacuri personale; |
| --- | --- |

8.

invită cele două entități și toate forțele politice, în special, Guvernul Republicii Srpska să respecte Acordul de pace de la Dayton în integralitatea sa și să nu conteste acțiunile întreprinse în temeiul acestui acord și al rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU; consideră că decizia finală în ceea ce privește interpretarea aplicării civile a acordului de pace revine Înaltului Reprezentant; solicită tuturor actorilor politici să acorde respectul cuvenit Înaltului Reprezentant și întregului personal internațional aflat în țară și să se abțină de la orice atacuri personale;

| 9. | ia act cu satisfacție de contribuția semnificativă a Misiunii de Poliție a Uniunii Europene și a Operațiunii Althea la stabilitatea și securitatea Bosniei și Herțegovinei; salută decizia Consiliului de a acorda sprijin neexecutiv pentru consolidarea capacităților și formare; salută prelungirea mandatului EUFOR, în conformitate cu Rezoluția 1895 a Consiliului de Securitate al ONU; salută faptul că Bosnia și Herțegovina a fost invitată de NATO să participe la planul de acțiune pentru aderare; |
| --- | --- |

9.

ia act cu satisfacție de contribuția semnificativă a Misiunii de Poliție a Uniunii Europene și a Operațiunii Althea la stabilitatea și securitatea Bosniei și Herțegovinei; salută decizia Consiliului de a acorda sprijin neexecutiv pentru consolidarea capacităților și formare; salută prelungirea mandatului EUFOR, în conformitate cu Rezoluția 1895 a Consiliului de Securitate al ONU; salută faptul că Bosnia și Herțegovina a fost invitată de NATO să participe la planul de acțiune pentru aderare;

| 10. | subliniază realizările Misiunii de Poliție a Uniunii Europene (EUPM) care a contribuit la lupta împotriva criminalității organizate și a corupției de către autoritățile de aplicare a legii și cele judiciare din Bosnia și Herțegovina; salută prelungirea misiunii pentru încă doi ani, cu un mandat reorientat, și activitatea Comisiei de pregătire pentru un proiect de urmărire a EUPM, în conformitate cu Instrumentul de asistență pentru preaderare 2010; |
| --- | --- |

10.

subliniază realizările Misiunii de Poliție a Uniunii Europene (EUPM) care a contribuit la lupta împotriva criminalității organizate și a corupției de către autoritățile de aplicare a legii și cele judiciare din Bosnia și Herțegovina; salută prelungirea misiunii pentru încă doi ani, cu un mandat reorientat, și activitatea Comisiei de pregătire pentru un proiect de urmărire a EUPM, în conformitate cu Instrumentul de asistență pentru preaderare 2010;

| 11. | invită UE și statele sale membre să combată indiferența unei mari părți a clasei politice prin stabilirea unor parteneriate privilegiate și sprijinirea societății civile, a unei mass-media libere și a mediului de afaceri și să creeze proiecte care să stimuleze participarea politică activă, în special a tinerilor bosniaci; |
| --- | --- |

11.

invită UE și statele sale membre să combată indiferența unei mari părți a clasei politice prin stabilirea unor parteneriate privilegiate și sprijinirea societății civile, a unei mass-media libere și a mediului de afaceri și să creeze proiecte care să stimuleze participarea politică activă, în special a tinerilor bosniaci;

| 12. | subliniază că libertatea și independența mass-mediei, atât publice cât și private, sunt cerințe de bază ale democrației; invită autoritățile din Bosnia și Herțegovina să consolideze o mass-media independentă și diversificată, nesupusă ingerințelor politice și să ofere mass-mediei posibilitatea de a relata în mod liber din toate zonele țării, garantând accesul la informații; condamnă vehement atacurile asupra jurnaliștilor și invită autoritățile competente să ia măsurile corespunzătoare pentru a se evita astfel de atacuri în viitor; invită mass-media, în special serviciile publice de radio și televiziune să dea dovadă de toleranță zero în raport cu discursul de incitare la ură; subliniază necesitatea independenței politice a autorităților de reglementare din domeniul comunicațiilor; îndeamnă Consiliul de Miniștri să numească un director permanent al autorității din domeniul comunicațiilor; |
| --- | --- |

12.

subliniază că libertatea și independența mass-mediei, atât publice cât și private, sunt cerințe de bază ale democrației; invită autoritățile din Bosnia și Herțegovina să consolideze o mass-media independentă și diversificată, nesupusă ingerințelor politice și să ofere mass-mediei posibilitatea de a relata în mod liber din toate zonele țării, garantând accesul la informații; condamnă vehement atacurile asupra jurnaliștilor și invită autoritățile competente să ia măsurile corespunzătoare pentru a se evita astfel de atacuri în viitor; invită mass-media, în special serviciile publice de radio și televiziune să dea dovadă de toleranță zero în raport cu discursul de incitare la ură; subliniază necesitatea independenței politice a autorităților de reglementare din domeniul comunicațiilor; îndeamnă Consiliul de Miniștri să numească un director permanent al autorității din domeniul comunicațiilor;

Reforma constituțională și reforma sistemului judiciar

| 13. | reiterează poziția sa cu privire la cerințele care ar trebui îndeplinite prin reforma instituțională:






  (a) | statul ar trebui să dispună de suficiente competențe legislative, bugetare, executive și judiciare pentru a fi în măsură să îndeplinească criteriile de aderare la UE, pentru a crea și menține un spațiu economic unic funcțional, pentru a promova coeziunea economică, de mediu și socială și pentru a reprezenta și apăra interesele globale ale țării în străinătate; protejarea intereselor naționale vitale pentru Bosnia și Herțegovina trebuie să fie compatibilă cu capacitatea țării de a acționa; |
| --- | --- | --- |

13.

reiterează poziția sa cu privire la cerințele care ar trebui îndeplinite prin reforma instituțională:

(a)

statul ar trebui să dispună de suficiente competențe legislative, bugetare, executive și judiciare pentru a fi în măsură să îndeplinească criteriile de aderare la UE, pentru a crea și menține un spațiu economic unic funcțional, pentru a promova coeziunea economică, de mediu și socială și pentru a reprezenta și apăra interesele globale ale țării în străinătate; protejarea intereselor naționale vitale pentru Bosnia și Herțegovina trebuie să fie compatibilă cu capacitatea țării de a acționa;

| (b) | numărul nivelurilor administrative care participă la gestionarea Bosniei și Herțegovinei ar trebui să fie proporțional cu resursele financiare ale țării și să se bazeze pe o repartizare a responsabilităților eficientă, consecventă și efectivă; |
| --- | --- |

(b)

numărul nivelurilor administrative care participă la gestionarea Bosniei și Herțegovinei ar trebui să fie proporțional cu resursele financiare ale țării și să se bazeze pe o repartizare a responsabilităților eficientă, consecventă și efectivă;

| (c) | toți cetățenii trebuie să se bucure de aceleași drepturi ca popoarele componente, cu deplina respectare a Convenției europene a drepturilor omului (ECHR) și cu articolul 2 din ASA care prevede respectarea principiilor democratice și a drepturilor omului; |
| --- | --- |

(c)

toți cetățenii trebuie să se bucure de aceleași drepturi ca popoarele componente, cu deplina respectare a Convenției europene a drepturilor omului (ECHR) și cu articolul 2 din ASA care prevede respectarea principiilor democratice și a drepturilor omului;

| (d) | consideră că ar trebui acordată o atenție deosebită drepturilor minorităților și ale grupurilor vulnerabile, care ar trebui să beneficieze de protecție împotriva discriminării și a violenței directe sau indirecte; încurajează Bosnia și Herțegovina să aplice programe de educare a opiniei publice în domeniul drepturilor omului care să promoveze valorile toleranței, pluralismului și diversității; |
| --- | --- |

(d)

consideră că ar trebui acordată o atenție deosebită drepturilor minorităților și ale grupurilor vulnerabile, care ar trebui să beneficieze de protecție împotriva discriminării și a violenței directe sau indirecte; încurajează Bosnia și Herțegovina să aplice programe de educare a opiniei publice în domeniul drepturilor omului care să promoveze valorile toleranței, pluralismului și diversității;

| 14. | reamintește că consolidarea statului central nu implică slăbirea entităților, ci, pe baza principiului subsidiarității, crearea condițiilor necesare pentru o administrație eficientă, capabilă să pună în aplicare reformele naționale, să întrețină relații internaționale eficace, și, procedând astfel, să pregătească întreaga țară în vederea aderării la UE; |
| --- | --- |

14.

reamintește că consolidarea statului central nu implică slăbirea entităților, ci, pe baza principiului subsidiarității, crearea condițiilor necesare pentru o administrație eficientă, capabilă să pună în aplicare reformele naționale, să întrețină relații internaționale eficace, și, procedând astfel, să pregătească întreaga țară în vederea aderării la UE;

| 15. | invită autoritățile din Bosnia și Herțegovina să modifice, în cadrul amplei reforme constituționale, dispozițiile constituționale relevante și prevederile aferente din legea electorală a Bosniei și Herțegovinei, în cel mai scurt termen posibil, pentru a respecta hotărârea pronunțată de CEDO în cauza Sejdić-Finc care demonstrează în mod clar caracterul discriminatoriu al actualei constituții a Bosniei și Herțegovinei la adresa altor popoare, menționate sub denumirea de „alții”; constată că adoptarea acestor reforme constituie o etapă esențială a tranziției spre o societate multietnică în stare de funcționare; |
| --- | --- |

15.

invită autoritățile din Bosnia și Herțegovina să modifice, în cadrul amplei reforme constituționale, dispozițiile constituționale relevante și prevederile aferente din legea electorală a Bosniei și Herțegovinei, în cel mai scurt termen posibil, pentru a respecta hotărârea pronunțată de CEDO în cauza Sejdić-Finc care demonstrează în mod clar caracterul discriminatoriu al actualei constituții a Bosniei și Herțegovinei la adresa altor popoare, menționate sub denumirea de „alții”; constată că adoptarea acestor reforme constituie o etapă esențială a tranziției spre o societate multietnică în stare de funcționare;

| 16. | încurajează cetățenii Bosniei și Herțegovinei să participe la vot cu ocazia viitoarelor alegeri generale din octombrie 2010; consideră că printre mizele acestor alegeri figurează și ritmul progreselor Bosniei și Herțegovinei pe calea spre UE, iar alegătorii care decid să nu se prezinte la urne le permit de fapt celorlalți să le decidă viitorul; atrage atenția asupra necesității de a se depune toate eforturile posibile pentru a asigura condițiile propice desfășurării viitoarelor alegeri cu deplina respectare a standardelor europene, precum și pe fundalul unei campanii pașnice și democratice; |
| --- | --- |

16.

încurajează cetățenii Bosniei și Herțegovinei să participe la vot cu ocazia viitoarelor alegeri generale din octombrie 2010; consideră că printre mizele acestor alegeri figurează și ritmul progreselor Bosniei și Herțegovinei pe calea spre UE, iar alegătorii care decid să nu se prezinte la urne le permit de fapt celorlalți să le decidă viitorul; atrage atenția asupra necesității de a se depune toate eforturile posibile pentru a asigura condițiile propice desfășurării viitoarelor alegeri cu deplina respectare a standardelor europene, precum și pe fundalul unei campanii pașnice și democratice;

| 17. | reamintește necesitatea de a crea o Curte Supremă la nivel statal și de o integra în cadrul constituțional, astfel încât aceasta să acționeze ca factor integrator pentru jurisprudență în această țară și să asigure armonizarea treptată a celor patru sisteme juridice diferite din Bosnia și Herțegovina; |
| --- | --- |

17.

reamintește necesitatea de a crea o Curte Supremă la nivel statal și de o integra în cadrul constituțional, astfel încât aceasta să acționeze ca factor integrator pentru jurisprudență în această țară și să asigure armonizarea treptată a celor patru sisteme juridice diferite din Bosnia și Herțegovina;

| 18. | invită toți actorii politici să adopte cele 69 de măsuri prevăzute în planul de acțiune care vizează sprijinirea strategiei de reformă a sistemului judiciar; |
| --- | --- |

18.

invită toți actorii politici să adopte cele 69 de măsuri prevăzute în planul de acțiune care vizează sprijinirea strategiei de reformă a sistemului judiciar;

Combaterea crimelor de război, a crimei organizate și a corupției

| 19. | salută faptul că cooperarea cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII) a fost în continuare satisfăcătoare, ca și cea dintre Tribunal și autoritățile statului și entitățile acestuia; subliniază necesitatea respectării în continuare a obligațiilor, precum și a facilitării arestării tuturor persoanelor inculpate de TPII și a anihilării rețelelor care le acordă sprijin; face apel la o cooperare mai eficientă între autoritățile polițienești din Serbia și Bosnia și Herțegovina în vederea găsirii și arestării lui Ratko Mladić și a lui Goran Hadžić; îndeamnă autoritățile din Bosnia și Herțegovina să accelereze punerea în aplicare a Strategiei naționale privind crimele de război și să înceapă să trateze cele câteva zeci de mii de cazuri nesoluționate de crime de război din întreaga țară, precum și să definească resursele materiale și tehnice necesare pentru judecarea tuturor autorilor acestora, inclusiv a celor responsabili de violuri și violență sexuală; |
| --- | --- |

19.

salută faptul că cooperarea cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII) a fost în continuare satisfăcătoare, ca și cea dintre Tribunal și autoritățile statului și entitățile acestuia; subliniază necesitatea respectării în continuare a obligațiilor, precum și a facilitării arestării tuturor persoanelor inculpate de TPII și a anihilării rețelelor care le acordă sprijin; face apel la o cooperare mai eficientă între autoritățile polițienești din Serbia și Bosnia și Herțegovina în vederea găsirii și arestării lui Ratko Mladić și a lui Goran Hadžić; îndeamnă autoritățile din Bosnia și Herțegovina să accelereze punerea în aplicare a Strategiei naționale privind crimele de război și să înceapă să trateze cele câteva zeci de mii de cazuri nesoluționate de crime de război din întreaga țară, precum și să definească resursele materiale și tehnice necesare pentru judecarea tuturor autorilor acestora, inclusiv a celor responsabili de violuri și violență sexuală;

| 20. | reamintește că data de 11 iulie este recunoscută ca dată a comemorării genocidului de la Srebrenica pe întreg teritoriul UE și invită toate țările din regiune să procedeze la fel; salută adoptarea diferitelor rezoluții privind masacrul de la Srebenica de către parlamentele a patru țări din Balcanii de Vest, în special de Adunarea Republicii Serbia, și invită parlamentul statului bosniac și parlamentele entităților să adopte rezoluții similare în viitorul apropiat; consideră că aceste declarații constituie un pas important spre asumarea tragediilor produse în trecut în regiune și își exprimă speranța că acestea vor deschide calea către o viziune comună asupra istoriei în vederea promovării unei reconcilieri autentice în întreaga regiune; subliniază că aducerea în fața justiției a celor răspunzători de genocidul care a avut loc în orașul Srebrenica și împrejurul acestuia reprezintă un pas important către pacea și stabilitatea în regiune; |
| --- | --- |

20.

reamintește că data de 11 iulie este recunoscută ca dată a comemorării genocidului de la Srebrenica pe întreg teritoriul UE și invită toate țările din regiune să procedeze la fel; salută adoptarea diferitelor rezoluții privind masacrul de la Srebenica de către parlamentele a patru țări din Balcanii de Vest, în special de Adunarea Republicii Serbia, și invită parlamentul statului bosniac și parlamentele entităților să adopte rezoluții similare în viitorul apropiat; consideră că aceste declarații constituie un pas important spre asumarea tragediilor produse în trecut în regiune și își exprimă speranța că acestea vor deschide calea către o viziune comună asupra istoriei în vederea promovării unei reconcilieri autentice în întreaga regiune; subliniază că aducerea în fața justiției a celor răspunzători de genocidul care a avut loc în orașul Srebrenica și împrejurul acestuia reprezintă un pas important către pacea și stabilitatea în regiune;

| 21. | invită autoritățile din Bosnia și Herțegovina să includă o definiție a violenței sexuale în Codul penal, în conformitate cu standardele internaționale, să ofere victimelor în mod direct despăgubiri corespunzătoare, sprijin economic, social și psihologic, inclusiv servicii de sănătate fizică și mentală de cea mai înaltă calitate, să dezvolte programe și să aloce resursele adecvate pentru protecția pe termen lung a martorilor; evidențiază, în această privință, necesitatea îmbunătățirii coordonării dintre diferitele instanțe judiciare și a accelerării procedurilor de urmărire în cazurile de violență sexuală asimilată crimelor de război, comise în timpul conflictului; invită Comisia și ceilalți donatori internaționali să sprijine autoritățile din Bosnia și Herțegovina în acest efort, prin alocarea de resurse financiare și expertiză destinate victimelor violenței sexuale din timpul războiului; invită autoritățile Bosniei și Herțegovinei să adopte și să implementeze cu titlu de prioritate absolută o strategie în favoarea victimelor violenței sexuale asimilate crimelor de război; |
| --- | --- |

21.

invită autoritățile din Bosnia și Herțegovina să includă o definiție a violenței sexuale în Codul penal, în conformitate cu standardele internaționale, să ofere victimelor în mod direct despăgubiri corespunzătoare, sprijin economic, social și psihologic, inclusiv servicii de sănătate fizică și mentală de cea mai înaltă calitate, să dezvolte programe și să aloce resursele adecvate pentru protecția pe termen lung a martorilor; evidențiază, în această privință, necesitatea îmbunătățirii coordonării dintre diferitele instanțe judiciare și a accelerării procedurilor de urmărire în cazurile de violență sexuală asimilată crimelor de război, comise în timpul conflictului; invită Comisia și ceilalți donatori internaționali să sprijine autoritățile din Bosnia și Herțegovina în acest efort, prin alocarea de resurse financiare și expertiză destinate victimelor violenței sexuale din timpul războiului; invită autoritățile Bosniei și Herțegovinei să adopte și să implementeze cu titlu de prioritate absolută o strategie în favoarea victimelor violenței sexuale asimilate crimelor de război;

| 22. | invită UE și statele sale membre să înceapă urmărirea penală a autorilor violențelor sexuale din timpul războiului care au imigrat și au dobândit în statele membre dreptul de ședere permanentă sau chiar cetățenia, și să recunoască faptul că infracțiunile comise de aceștia constituie, în realitate, crime de război, care nu ar trebui tratate drept delicte sexuale de drept comun și nu ar trebui să fie prescriptibile; |
| --- | --- |

22.

invită UE și statele sale membre să înceapă urmărirea penală a autorilor violențelor sexuale din timpul războiului care au imigrat și au dobândit în statele membre dreptul de ședere permanentă sau chiar cetățenia, și să recunoască faptul că infracțiunile comise de aceștia constituie, în realitate, crime de război, care nu ar trebui tratate drept delicte sexuale de drept comun și nu ar trebui să fie prescriptibile;

| 23. | solicită autorităților din Bosnia și Herțegovina să promoveze o întoarcere durabilă a refugiaților și a persoanelor strămutate în interiorul țării și să adopte o strategie adecvată, astfel cum se prevede în anexa VII la Acordul de pace de la Dayton; încurajează, pe de o parte, abordarea nevoilor persoanelor care trăiesc încă în centre colective și punerea în aplicare a unor măsuri care vizează integrarea socială a acestora și, pe de altă parte, promovarea repatrierii persoanelor care nu se pot întoarce în țara de origine, de exemplu în zona devastată Posavina; invită Comisia și alți donatori internaționali să sprijine eforturile depuse în acest sens de autoritățile din Bosnia și Herțegovina, prin acordarea de resurse financiare și de expertiză; |
| --- | --- |

23.

solicită autorităților din Bosnia și Herțegovina să promoveze o întoarcere durabilă a refugiaților și a persoanelor strămutate în interiorul țării și să adopte o strategie adecvată, astfel cum se prevede în anexa VII la Acordul de pace de la Dayton; încurajează, pe de o parte, abordarea nevoilor persoanelor care trăiesc încă în centre colective și punerea în aplicare a unor măsuri care vizează integrarea socială a acestora și, pe de altă parte, promovarea repatrierii persoanelor care nu se pot întoarce în țara de origine, de exemplu în zona devastată Posavina; invită Comisia și alți donatori internaționali să sprijine eforturile depuse în acest sens de autoritățile din Bosnia și Herțegovina, prin acordarea de resurse financiare și de expertiză;

| 24. | reamintește necesitatea urgentă de a construi închisori de stat de înaltă securitate și de a reconstrui structurile existente pentru a încarcera în condiții de securitate toate persoanele puse sub acuzare și condamnate pentru comiterea de infracțiuni; |
| --- | --- |

24.

reamintește necesitatea urgentă de a construi închisori de stat de înaltă securitate și de a reconstrui structurile existente pentru a încarcera în condiții de securitate toate persoanele puse sub acuzare și condamnate pentru comiterea de infracțiuni;

| 25. | regretă progresele limitate realizate în materie de combatere a corupției din cauza slabei coordonări a luptei împotriva corupției la nivel de stat și a lipsei unor anchete și urmăriri penale eficiente a suspecților în mari cazuri de corupție, care afectează structurile guvernamentale și alte structuri ale statului și ale entităților, procedurile de achiziții publice, acordarea de licențe întreprinderilor, precum și domeniile sănătății, energiei, transportului și construcțiilor; solicită, în acest sens, instituirea fără întârziere a unui organism anticorupție imparțial și responsabil pentru a le reda cetățenilor Bosniei și Herțegovinei încrederea în instituțiile acesteia și punerea în aplicare concertată a unei noi strategii pentru lupta împotriva corupției (2009-2014) și a Planului de acțiune aferent; |
| --- | --- |

25.

regretă progresele limitate realizate în materie de combatere a corupției din cauza slabei coordonări a luptei împotriva corupției la nivel de stat și a lipsei unor anchete și urmăriri penale eficiente a suspecților în mari cazuri de corupție, care afectează structurile guvernamentale și alte structuri ale statului și ale entităților, procedurile de achiziții publice, acordarea de licențe întreprinderilor, precum și domeniile sănătății, energiei, transportului și construcțiilor; solicită, în acest sens, instituirea fără întârziere a unui organism anticorupție imparțial și responsabil pentru a le reda cetățenilor Bosniei și Herțegovinei încrederea în instituțiile acesteia și punerea în aplicare concertată a unei noi strategii pentru lupta împotriva corupției (2009-2014) și a Planului de acțiune aferent;

| 26. | invită autoritățile Bosniei și Herțegovinei să combată cu eficacitate traficul de persoane, să-i aducă, în cooperare cu comunitatea internațională, în fața justiției pe autorii acestor acte, să ofere protecție și despăgubiri victimelor și să organizeze campanii de sensibilizare pentru a evita ca victimele să se confrunte cu noi persecuții, din partea autorităților și a societății; |
| --- | --- |

26.

invită autoritățile Bosniei și Herțegovinei să combată cu eficacitate traficul de persoane, să-i aducă, în cooperare cu comunitatea internațională, în fața justiției pe autorii acestor acte, să ofere protecție și despăgubiri victimelor și să organizeze campanii de sensibilizare pentru a evita ca victimele să se confrunte cu noi persecuții, din partea autorităților și a societății;

Liberalizarea regimului vizelor

| 27. | ia act cu satisfacție de faptul că autoritățile din Bosnia și Herțegovina au accelerat reformele și au făcut progrese semnificative pe calea realizării obiectivelor extraordinare prevăzute în foaia de parcurs pentru un regim de liberalizare a vizelor, demonstrând, în acest mod, că, dacă există voință, pot fi realizate progrese importante pe calea reformelor; încurajează cu fermitate autoritățile din Bosnia și Herțegovina să adopte actele legislative relevante care nu au fost încă adoptate; |
| --- | --- |

27.

ia act cu satisfacție de faptul că autoritățile din Bosnia și Herțegovina au accelerat reformele și au făcut progrese semnificative pe calea realizării obiectivelor extraordinare prevăzute în foaia de parcurs pentru un regim de liberalizare a vizelor, demonstrând, în acest mod, că, dacă există voință, pot fi realizate progrese importante pe calea reformelor; încurajează cu fermitate autoritățile din Bosnia și Herțegovina să adopte actele legislative relevante care nu au fost încă adoptate;

| 28. | salută adoptarea propunerii legislative a Comisiei din 27 mai 2010, menționată mai sus, privind liberalizarea regimului vizelor și solicită Comisiei să se asigure că obiectivele care nu au fost încă îndeplinite sunt realizate în lunile ce urmează, cu scopul de a pregăti terenul pentru ca Parlamentul și Consiliul să aprobe introducerea programului de scutire de vize pentru cetățenii bosniaci până la sfârșitul lui 2010; |
| --- | --- |

28.

salută adoptarea propunerii legislative a Comisiei din 27 mai 2010, menționată mai sus, privind liberalizarea regimului vizelor și solicită Comisiei să se asigure că obiectivele care nu au fost încă îndeplinite sunt realizate în lunile ce urmează, cu scopul de a pregăti terenul pentru ca Parlamentul și Consiliul să aprobe introducerea programului de scutire de vize pentru cetățenii bosniaci până la sfârșitul lui 2010;

| 29. | recunoaște importanța liberalizării regimului vizelor pentru a permite tuturor cetățenilor Bosniei și Herțegovinei să se deplaseze pe teritoriul UE și consideră această măsură drept un factor important pentru aprofundarea integrării în UE și a reconcilierii interetnice, deoarece în acest mod se evită izolarea, iar cetățenilor li se oferă o șansă de a-și lărgi orizontul, de a-și face o idee despre perspectiva aderării la UE și de a-și comunica dorințele liderilor lor politici cu scopul de a promova integrarea în UE; |
| --- | --- |

29.

recunoaște importanța liberalizării regimului vizelor pentru a permite tuturor cetățenilor Bosniei și Herțegovinei să se deplaseze pe teritoriul UE și consideră această măsură drept un factor important pentru aprofundarea integrării în UE și a reconcilierii interetnice, deoarece în acest mod se evită izolarea, iar cetățenilor li se oferă o șansă de a-și lărgi orizontul, de a-și face o idee despre perspectiva aderării la UE și de a-și comunica dorințele liderilor lor politici cu scopul de a promova integrarea în UE;

Situația sistemului educativ

| 30. | deși recunoaște progresele realizate la nivel instituțional, îndeamnă autoritățile din Bosnia și Herțegovina să adopte Legea privind învățământul superior la nivel statal și să se concentreze asupra punerii în aplicare depline a legislației-cadru în domeniul învățământului, reducând astfel fragmentarea sistemul educațional; o îndeamnă să valorifice pe deplin Parteneriatul European și să adopte măsuri în vederea îmbunătățirii calității generale a educației, care să răspundă nevoilor pieței muncii și să îndeplinească standardele procesului de la Bologna, precum și să creeze, cu sprijinul UE, sisteme de formare și recalificare a persoanelor care se confruntă cu șomajul de lungă durată; încurajează implementarea de programe de schimburi internaționale pentru studenți între toate universitățile din Bosnia și Herțegovina și statele membre ale Uniunii Europene, prin intermediul programelor și rețelelor existente ale UE; subliniază că este necesară o creștere importantă a numărului de studenți, cadre didactice și cercetători participanți la programele de mobilitate ale UE; |
| --- | --- |

30.

deși recunoaște progresele realizate la nivel instituțional, îndeamnă autoritățile din Bosnia și Herțegovina să adopte Legea privind învățământul superior la nivel statal și să se concentreze asupra punerii în aplicare depline a legislației-cadru în domeniul învățământului, reducând astfel fragmentarea sistemul educațional; o îndeamnă să valorifice pe deplin Parteneriatul European și să adopte măsuri în vederea îmbunătățirii calității generale a educației, care să răspundă nevoilor pieței muncii și să îndeplinească standardele procesului de la Bologna, precum și să creeze, cu sprijinul UE, sisteme de formare și recalificare a persoanelor care se confruntă cu șomajul de lungă durată; încurajează implementarea de programe de schimburi internaționale pentru studenți între toate universitățile din Bosnia și Herțegovina și statele membre ale Uniunii Europene, prin intermediul programelor și rețelelor existente ale UE; subliniază că este necesară o creștere importantă a numărului de studenți, cadre didactice și cercetători participanți la programele de mobilitate ale UE;

| 31. | subliniază că educația reprezintă vectorul principal al unei reconcilieri interetnice veritabile; consideră că, în contextul ajutorului UE, ar trebui acordată mai multă atenție promovării unui sistem educațional nediscriminatoriu și multietnic, bazat pe toleranță și respectarea diversității și pe eforturile menite să se ajungă la o viziune comună asupra istoriei, precum și eliminării segregării diferitelor grupuri etnice (două școli sub același acoperiș) prin dezvoltarea unor programe educaționale comune și a unor clase integrate în ambele entități; salută, în acest context, înființarea unui consiliu al elevilor din Bosnia și Herțegovina; |
| --- | --- |

31.

subliniază că educația reprezintă vectorul principal al unei reconcilieri interetnice veritabile; consideră că, în contextul ajutorului UE, ar trebui acordată mai multă atenție promovării unui sistem educațional nediscriminatoriu și multietnic, bazat pe toleranță și respectarea diversității și pe eforturile menite să se ajungă la o viziune comună asupra istoriei, precum și eliminării segregării diferitelor grupuri etnice (două școli sub același acoperiș) prin dezvoltarea unor programe educaționale comune și a unor clase integrate în ambele entități; salută, în acest context, înființarea unui consiliu al elevilor din Bosnia și Herțegovina;

| 32. | invită autoritățile din Bosnia și Herțegovina să revizuiască actualele metode de recunoaștere a diplomelor, rigide și costisitoare, și să înființeze o agenție pentru recunoașterea diplomelor la nivel statal; le reamintește autorităților din Bosnia și Herțegovina că forța de muncă calificată ar trebui mai degrabă încurajată decât descurajată să caute un loc de muncă în această țară; |
| --- | --- |

32.

invită autoritățile din Bosnia și Herțegovina să revizuiască actualele metode de recunoaștere a diplomelor, rigide și costisitoare, și să înființeze o agenție pentru recunoașterea diplomelor la nivel statal; le reamintește autorităților din Bosnia și Herțegovina că forța de muncă calificată ar trebui mai degrabă încurajată decât descurajată să caute un loc de muncă în această țară;

Situația economică și politica socială

| 33. | salută ultimul exercițiu de evaluare efectuat de MONEYVAL (4); invită toți actorii să continue eforturile susținute de reformă economică, să adopte măsuri concertate între jurisdicții și să faciliteze activitățile economice, inclusiv să elimine obstacolele birocratice, și să elaboreze o strategie de dezvoltare durabilă pe termen lung care să abordeze, printre altele, învățământul, cercetarea și dezvoltarea (C&D), infrastructurile, agricultura, mediul și energia; în scopul atragerii investitorilor străini încurajează liderii politici și pe cei ai mediilor de afaceri să restabilească încrederea investitorilor, creând un mediu propice afacerilor, pentru ca decalajul dintre Bosnia și Herțegovina și țările din regiune să nu se accentueze; |
| --- | --- |

33.

salută ultimul exercițiu de evaluare efectuat de MONEYVAL (4); invită toți actorii să continue eforturile susținute de reformă economică, să adopte măsuri concertate între jurisdicții și să faciliteze activitățile economice, inclusiv să elimine obstacolele birocratice, și să elaboreze o strategie de dezvoltare durabilă pe termen lung care să abordeze, printre altele, învățământul, cercetarea și dezvoltarea (C&D), infrastructurile, agricultura, mediul și energia; în scopul atragerii investitorilor străini încurajează liderii politici și pe cei ai mediilor de afaceri să restabilească încrederea investitorilor, creând un mediu propice afacerilor, pentru ca decalajul dintre Bosnia și Herțegovina și țările din regiune să nu se accentueze;

| 34. | reamintește că ASA necesită consolidarea coordonării politicilor între guvernele entităților și crearea unui spațiu economic unic, element esențial al reformei economice, care să vizeze continuarea integrării interne și îmbunătățirea situației pieței funciare și a pieței muncii; regretă, în acest sens, că legislația națională în domeniul muncii și sistemele de securitate socială fragmentate rămân principalul obstacol în calea liberei circulații a persoanelor în această țară; susține că prosperitatea economică și posibilitățile de ocupare a unui loc de muncă, îndeosebi pentru tinerii din Bosnia și Herțegovina, prezintă o importanță determinantă pentru dezvoltarea ulterioară a țării, putând încuraja reconcilierea interetnică; |
| --- | --- |

34.

reamintește că ASA necesită consolidarea coordonării politicilor între guvernele entităților și crearea unui spațiu economic unic, element esențial al reformei economice, care să vizeze continuarea integrării interne și îmbunătățirea situației pieței funciare și a pieței muncii; regretă, în acest sens, că legislația națională în domeniul muncii și sistemele de securitate socială fragmentate rămân principalul obstacol în calea liberei circulații a persoanelor în această țară; susține că prosperitatea economică și posibilitățile de ocupare a unui loc de muncă, îndeosebi pentru tinerii din Bosnia și Herțegovina, prezintă o importanță determinantă pentru dezvoltarea ulterioară a țării, putând încuraja reconcilierea interetnică;

| 35. | încurajează consolidarea coordonării fiscale prin asigurarea funcționării corespunzătoare a Autorității pentru fiscalitate indirectă și a Consiliului Fiscal Național; îndeamnă Consiliul de Miniștri să numească, în sfârșit, un director permanent în fruntea Autorității pentru fiscalitate indirectă; |
| --- | --- |

35.

încurajează consolidarea coordonării fiscale prin asigurarea funcționării corespunzătoare a Autorității pentru fiscalitate indirectă și a Consiliului Fiscal Național; îndeamnă Consiliul de Miniștri să numească, în sfârșit, un director permanent în fruntea Autorității pentru fiscalitate indirectă;

| 36. | invită Parlamentul Bosniei și Herțegovinei să adopte urgent, în vederea organizării unui recensământ național în 2011, legea privind recensământul, care reprezintă în mod clar o condiție prealabilă perspectivei aderării la Uniunea Europeană și este esențială pentru dezvoltarea economică și socială a țării, precum și pentru a putea beneficia în continuare de asistența UE; subliniază că, din cauza caracterului sensibil al acestei chestiuni, răspunsul la întrebările privind originea etnică nu ar trebui să fie obligatoriu; |
| --- | --- |

36.

invită Parlamentul Bosniei și Herțegovinei să adopte urgent, în vederea organizării unui recensământ național în 2011, legea privind recensământul, care reprezintă în mod clar o condiție prealabilă perspectivei aderării la Uniunea Europeană și este esențială pentru dezvoltarea economică și socială a țării, precum și pentru a putea beneficia în continuare de asistența UE; subliniază că, din cauza caracterului sensibil al acestei chestiuni, răspunsul la întrebările privind originea etnică nu ar trebui să fie obligatoriu;

| 37. | invită autoritățile din Bosnia și Herțegovina să adopte măsuri în vederea reducerii sărăciei și a dezvoltării unei rețele de securitate socială care să vină mai bine în ajutorul persoanelor care se confruntă cu sărăcia și excluziunea socială și al grupurilor vulnerabile, îndeosebi al populației rrome, și să dezvolte un sistem de protecție și de integrare socială eficient și durabil; invită autoritățile din Bosnia și Herțegovina să-și asume un angajament mai ferm în materie de politici de ocupare a forței de muncă, coeziune socială și egalitate de gen; |
| --- | --- |

37.

invită autoritățile din Bosnia și Herțegovina să adopte măsuri în vederea reducerii sărăciei și a dezvoltării unei rețele de securitate socială care să vină mai bine în ajutorul persoanelor care se confruntă cu sărăcia și excluziunea socială și al grupurilor vulnerabile, îndeosebi al populației rrome, și să dezvolte un sistem de protecție și de integrare socială eficient și durabil; invită autoritățile din Bosnia și Herțegovina să-și asume un angajament mai ferm în materie de politici de ocupare a forței de muncă, coeziune socială și egalitate de gen;

| 38. | salută inițiativele luate de autoritățile din Bosnia și Herțegovina pentru a îmbunătăți situația rromilor și reiterează importanța adoptării unei strategii axate pe locuințe, servicii de sănătate, ocuparea forței de muncă și învățământ pentru rromi; invită autoritățile să asigure mijloacele corespunzătoare pentru punerea în aplicare a acestei strategii în cooperare cu societatea civilă, inclusiv cu comunitatea rromă, pentru a combate discriminarea și a încuraja reprezentarea rromilor în cadrul funcției publice; |
| --- | --- |

38.

salută inițiativele luate de autoritățile din Bosnia și Herțegovina pentru a îmbunătăți situația rromilor și reiterează importanța adoptării unei strategii axate pe locuințe, servicii de sănătate, ocuparea forței de muncă și învățământ pentru rromi; invită autoritățile să asigure mijloacele corespunzătoare pentru punerea în aplicare a acestei strategii în cooperare cu societatea civilă, inclusiv cu comunitatea rromă, pentru a combate discriminarea și a încuraja reprezentarea rromilor în cadrul funcției publice;

| 39. | salută cele mai recente amendamente legislative ale parlamentului Federației, prin care este introdus principiul prestațiilor sociale în numerar bazate pe nevoi și constrângerile bugetare aplicate în cazul tuturor persoanelor care beneficiază de o alocație, inclusiv veteranii; salută faptul că împrumutul acordat de Banca Mondială în cadrul politicii de dezvoltare, precum și a doua și a treia tranșă a acordului stand-by cu FMI au fost plătite; încurajează Parlamentul Federal să adopte măsuri suplimentare care să vizeze o mai bună disciplină fiscală; |
| --- | --- |

39.

salută cele mai recente amendamente legislative ale parlamentului Federației, prin care este introdus principiul prestațiilor sociale în numerar bazate pe nevoi și constrângerile bugetare aplicate în cazul tuturor persoanelor care beneficiază de o alocație, inclusiv veteranii; salută faptul că împrumutul acordat de Banca Mondială în cadrul politicii de dezvoltare, precum și a doua și a treia tranșă a acordului stand-by cu FMI au fost plătite; încurajează Parlamentul Federal să adopte măsuri suplimentare care să vizeze o mai bună disciplină fiscală;

| 40. | îndeamnă autoritățile din Bosnia și Herțegovina să elaboreze o strategie energetică națională bazată pe sursele de energie regenerabile, conservarea energiei și eficacitatea energetică, precum și pe modernizarea rețelei electrice; reamintește atât autorităților din Bosnia și Herțegovina, cât și Comisiei, să se asigure că aceste proiecte de hidrocentrale sunt proiectate și realizate în conformitate cu criteriile Uniunii Europene în materie de evaluare a impactului de mediu și cu standardele globale de durabilitate; |
| --- | --- |

40.

îndeamnă autoritățile din Bosnia și Herțegovina să elaboreze o strategie energetică națională bazată pe sursele de energie regenerabile, conservarea energiei și eficacitatea energetică, precum și pe modernizarea rețelei electrice; reamintește atât autorităților din Bosnia și Herțegovina, cât și Comisiei, să se asigure că aceste proiecte de hidrocentrale sunt proiectate și realizate în conformitate cu criteriile Uniunii Europene în materie de evaluare a impactului de mediu și cu standardele globale de durabilitate;

| 41. | regretă faptul că, în domeniul mediului, capacitatea administrativă rămâne slabă și limitată; solicită, în această privință, adoptarea unei legi cuprinzătoare privind mediul la nivel statal, care să asigure o protecție armonizată a mediului și înființarea unei agenții naționale a mediului; |
| --- | --- |

41.

regretă faptul că, în domeniul mediului, capacitatea administrativă rămâne slabă și limitată; solicită, în această privință, adoptarea unei legi cuprinzătoare privind mediul la nivel statal, care să asigure o protecție armonizată a mediului și înființarea unei agenții naționale a mediului;

| 42. | invită autoritățile din Bosnia și Herțegovina să adopte legea privind asigurarea de sănătate la nivel statal pentru a armoniza și a îmbunătăți calitatea serviciilor de sănătate publică și a permite populației să beneficieze de tratament medical corespunzător pe întregul teritoriu al Bosniei și Herțegovinei, indiferent de domiciliu sau de locul de muncă; |
| --- | --- |

42.

invită autoritățile din Bosnia și Herțegovina să adopte legea privind asigurarea de sănătate la nivel statal pentru a armoniza și a îmbunătăți calitatea serviciilor de sănătate publică și a permite populației să beneficieze de tratament medical corespunzător pe întregul teritoriu al Bosniei și Herțegovinei, indiferent de domiciliu sau de locul de muncă;

Cooperarea regională

| 43. | subliniază importanța cooperării regionale și a relațiilor de bună vecinătate și consideră că acestea constituie un element vital al procesului de reconciliere, prin consolidarea contactelor interpersonale între populații; subliniază rolul esențial al actorilor societății civile în consolidarea cooperării regionale în domeniul social și în cel politic; invită autoritățile bosniace să ofere o soluție care să asigure mobilitatea regională a cetățenilor kosovari, precum și posibilitatea de a efectua deplasări în Bosnia și Herțegovina; |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța cooperării regionale și a relațiilor de bună vecinătate și consideră că acestea constituie un element vital al procesului de reconciliere, prin consolidarea contactelor interpersonale între populații; subliniază rolul esențial al actorilor societății civile în consolidarea cooperării regionale în domeniul social și în cel politic; invită autoritățile bosniace să ofere o soluție care să asigure mobilitatea regională a cetățenilor kosovari, precum și posibilitatea de a efectua deplasări în Bosnia și Herțegovina;

| 44. | salută recentele declarații ale președintelui croat care a prezentat scuze pentru politicile croate aplicate în Bosnia-Herțegovina în anii '90 și și-a exprimat respectul față de victimele aparținând fiecăreia dintre comunități; consideră că acest gest este un pas important în promovarea reconcilierii etnice între națiunile din Balcani; solicită celorlalte țări vecine ale Bosniei și Herțegovinei să urmeze acest exemplu; |
| --- | --- |

44.

salută recentele declarații ale președintelui croat care a prezentat scuze pentru politicile croate aplicate în Bosnia-Herțegovina în anii '90 și și-a exprimat respectul față de victimele aparținând fiecăreia dintre comunități; consideră că acest gest este un pas important în promovarea reconcilierii etnice între națiunile din Balcani; solicită celorlalte țări vecine ale Bosniei și Herțegovinei să urmeze acest exemplu;

| 45. | solicită Croației și Bosniei și Herțegovinei să ajungă la o soluție negociată în ceea ce privește planurile Croației de construcție a podului de la Pelješac, față de care există o opoziție din partea Bosniei și Herțegovinei; își exprimă preocuparea față de anunțul recent al prim-ministrului croat legat de o posibilă solicitare de fonduri europene pentru accelerarea activității controversate de construcție a acestui pod; subliniază că acest proiect ar putea dăuna dezvoltării viitoare a portului bosniac Neum și ar putea provoca probleme de mediu în ambele țări; |
| --- | --- |

45.

solicită Croației și Bosniei și Herțegovinei să ajungă la o soluție negociată în ceea ce privește planurile Croației de construcție a podului de la Pelješac, față de care există o opoziție din partea Bosniei și Herțegovinei; își exprimă preocuparea față de anunțul recent al prim-ministrului croat legat de o posibilă solicitare de fonduri europene pentru accelerarea activității controversate de construcție a acestui pod; subliniază că acest proiect ar putea dăuna dezvoltării viitoare a portului bosniac Neum și ar putea provoca probleme de mediu în ambele țări;

| 46. | constată că stabilitatea și cooperarea regională durabile în Balcanii de Vest și în întreaga Uniune Europeană sunt de neimaginat atât timp cât persistă blocajul politic din Bosnia și Herțegovina; |
| --- | --- |

46.

constată că stabilitatea și cooperarea regională durabile în Balcanii de Vest și în întreaga Uniune Europeană sunt de neimaginat atât timp cât persistă blocajul politic din Bosnia și Herțegovina;

| 47. | salută participarea activă a Bosniei și Herțegovinei la cooperarea regională, în special prin semnarea acordurilor privind ajutorul judiciar internațional în chestiuni penale și civile, care vizează executarea sancțiunilor penale împotriva persoanelor condamnate într-o țară semnatară și care au fugit într-o altă țară; |
| --- | --- |

47.

salută participarea activă a Bosniei și Herțegovinei la cooperarea regională, în special prin semnarea acordurilor privind ajutorul judiciar internațional în chestiuni penale și civile, care vizează executarea sancțiunilor penale împotriva persoanelor condamnate într-o țară semnatară și care au fugit într-o altă țară;

*

* *

| 48. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintei/Înaltei Reprezentante, Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor Bosniei și Herțegovinei și entităților sale. |
| --- | --- |

48.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintei/Înaltei Reprezentante, Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor Bosniei și Herțegovinei și entităților sale.

---

(1)  JO L 336, 18.12.2009, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0332.

(3)  JO C 46 E, 24.2.2010, p. 111.

(4)  Comitetul de experți pentru evaluarea măsurilor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului (Consiliul Europei).

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/121 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/121

---

Joi, 17 iunie 2010Acordul aerian UE-SUA

P7_TA(2010)0239

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la Acordul UE-SUA privind transportul aerian

2011/C 236 E/20

Parlamentul European,

având în vedere textul Protocolului de modificare a Acordului privind transportul aerian dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte, semnat la 25 martie 2010 („acordul în a doua etapă”),

având în vedere Rezoluția sa din 5 mai 2010 referitoare la lansarea negocierilor pentru acordurile privind Registrul cu numele pasagerilor (PNR) cu Statele Unite ale Americii, Australia și Canada (1),

având în vedere Rezoluția sa din 13 ianuarie 2009 referitoare la cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile (2),

având în vedere Rezoluțiile sale din 14 martie și din 11 octombrie 2007 referitoare la încheierea Acordului CE-SUA privind transportul aerian (3) („acordul în prima etapă”),

având în vedere Rezoluția sa din 17 ianuarie 2006 referitoare la dezvoltarea agendei politicii externe comunitare în domeniul aviației (4),

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât acordul în prima etapă, care a intrat în vigoare cu titlu provizoriu la 30 martie 2008, conținea o clauză suspensivă care putea deveni aplicabilă dacă nu ar fi existat un acord în a doua etapă până în noiembrie 2010; |
| --- | --- |

A.

întrucât acordul în prima etapă, care a intrat în vigoare cu titlu provizoriu la 30 martie 2008, conținea o clauză suspensivă care putea deveni aplicabilă dacă nu ar fi existat un acord în a doua etapă până în noiembrie 2010;

| B. | întrucât acordul în prima etapă a reprezentat doar un prim pas în deschiderea piețelor transportului aerian ale UE și SUA, permițând ambelor părți să se angajeze ferm în negocieri suplimentare pentru a continua deschiderea accesului la piețe și a crește beneficiile consumatorilor, ale companiilor, ale angajaților și ale comunităților, precum și în abordarea unor aspecte precum încurajarea investițiilor, astfel încât să reflecte mai bine realitățile unei industrii aviatice globale, consolidarea sistemului de transport aerian transatlantic și constituirea unui cadru care va încuraja alte țări să își deschidă piețele de servicii de transport aerian; |
| --- | --- |

B.

întrucât acordul în prima etapă a reprezentat doar un prim pas în deschiderea piețelor transportului aerian ale UE și SUA, permițând ambelor părți să se angajeze ferm în negocieri suplimentare pentru a continua deschiderea accesului la piețe și a crește beneficiile consumatorilor, ale companiilor, ale angajaților și ale comunităților, precum și în abordarea unor aspecte precum încurajarea investițiilor, astfel încât să reflecte mai bine realitățile unei industrii aviatice globale, consolidarea sistemului de transport aerian transatlantic și constituirea unui cadru care va încuraja alte țări să își deschidă piețele de servicii de transport aerian;

| C. | întrucât negocierile lansate în mai 2008 au condus la încheierea unui acord preliminar la 25 martie 2010; |
| --- | --- |

C.

întrucât negocierile lansate în mai 2008 au condus la încheierea unui acord preliminar la 25 martie 2010;

| D. | întrucât deschiderea piețelor transportului aerian ale UE și SUA, care împreună însumează aproximativ 60 % din totalul traficului aerian mondial, ar fi în beneficiul consumatorilor de pe ambele părți ale Atlanticului, ar aduce beneficii economice substanțiale și ar crea locuri de muncă, |
| --- | --- |

D.

întrucât deschiderea piețelor transportului aerian ale UE și SUA, care împreună însumează aproximativ 60 % din totalul traficului aerian mondial, ar fi în beneficiul consumatorilor de pe ambele părți ale Atlanticului, ar aduce beneficii economice substanțiale și ar crea locuri de muncă,

Principii generale

| 1. | ia act de acordul preliminar din 25 martie 2010, care ar putea atât să consolideze progresele realizate în domeniul accesului la piețe, prezente în acordul în prima etapă, cât și să facă posibilă o cooperare consolidată în domeniul reglementării; |
| --- | --- |

1.

ia act de acordul preliminar din 25 martie 2010, care ar putea atât să consolideze progresele realizate în domeniul accesului la piețe, prezente în acordul în prima etapă, cât și să facă posibilă o cooperare consolidată în domeniul reglementării;

| 2. | reamintește că diferitele aspecte ale reglementării sectorului aviației, inclusiv limitele de zgomot și restricțiile aplicabile zborurilor de noapte, ar trebui să fie determinate la nivel local, cu respectarea deplină a principiului subsidiarității; solicită Comisiei Europene să coordoneze aceste aspecte la nivel european, ținând seama de legislația națională a statelor membre, cu scopul de a continua negocierile cu SUA și de a soluționa, de asemenea, alte probleme conexe, cum ar fi cea a cabotajului; |
| --- | --- |

2.

reamintește că diferitele aspecte ale reglementării sectorului aviației, inclusiv limitele de zgomot și restricțiile aplicabile zborurilor de noapte, ar trebui să fie determinate la nivel local, cu respectarea deplină a principiului subsidiarității; solicită Comisiei Europene să coordoneze aceste aspecte la nivel european, ținând seama de legislația națională a statelor membre, cu scopul de a continua negocierile cu SUA și de a soluționa, de asemenea, alte probleme conexe, cum ar fi cea a cabotajului;

Deschiderea pieței

| 3. | regretă absența unor progrese substanțiale în eliminarea constrângerilor de reglementare depășite din domeniul investițiilor străine și consideră că acest lucru va determina menținerea actualelor restricții disproporționate în materie de proprietate străină și de control străin în SUA; |
| --- | --- |

3.

regretă absența unor progrese substanțiale în eliminarea constrângerilor de reglementare depășite din domeniul investițiilor străine și consideră că acest lucru va determina menținerea actualelor restricții disproporționate în materie de proprietate străină și de control străin în SUA;

| 4. | reamintește că obiectivul final al Acordului UE-SUA privind transportul aerian este deschiderea completă a piețelor fără nicio restricție de către ambele părți; |
| --- | --- |

4.

reamintește că obiectivul final al Acordului UE-SUA privind transportul aerian este deschiderea completă a piețelor fără nicio restricție de către ambele părți;

| 5. | ia act de faptul că transportatorilor din UE li se va acorda un acces limitat la traficul finanțat de guvernul SUA (programul „Fly America”) și reamintește că guvernele naționale din UE nu aplică dispoziții similare; |
| --- | --- |

5.

ia act de faptul că transportatorilor din UE li se va acorda un acces limitat la traficul finanțat de guvernul SUA (programul „Fly America”) și reamintește că guvernele naționale din UE nu aplică dispoziții similare;

Convergența în materie de reglementare, securitatea și siguranța

| 6. | încurajează comitetul mixt să elaboreze propuneri suplimentare în vederea recunoașterii reciproce a deciziilor în materie de reglementare, în conformitate cu principiile unei mai bune reglementări; |
| --- | --- |

6.

încurajează comitetul mixt să elaboreze propuneri suplimentare în vederea recunoașterii reciproce a deciziilor în materie de reglementare, în conformitate cu principiile unei mai bune reglementări;

| 7. | acordă o importanță prioritară cooperării în domeniul dezvoltării sistemelor de gestionare a traficului aerian ale UE și SUA („SESAR” și „Next Gen”), pentru a asigura interoperabilitatea și compatibilitatea, precum și pentru a contribui la reducerea impactului asupra mediului; |
| --- | --- |

7.

acordă o importanță prioritară cooperării în domeniul dezvoltării sistemelor de gestionare a traficului aerian ale UE și SUA („SESAR” și „Next Gen”), pentru a asigura interoperabilitatea și compatibilitatea, precum și pentru a contribui la reducerea impactului asupra mediului;

| 8. | salută cooperarea la toate nivelurile între autoritățile din UE și SUA în domeniul siguranței aviației; |
| --- | --- |

8.

salută cooperarea la toate nivelurile între autoritățile din UE și SUA în domeniul siguranței aviației;

| 9. | regretă că nu s-au luat măsuri suplimentare în legătură cu aspectele legate de unitățile de reparații străine; |
| --- | --- |

9.

regretă că nu s-au luat măsuri suplimentare în legătură cu aspectele legate de unitățile de reparații străine;

| 10. | reafirmă importanța listei negre europene a transportatorilor care nu respectă normele de securitate și a sistemului SUA de monitorizare a respectării standardelor de către transportatori și invită ambele părți să facă schimb de informații în acest domeniu; |
| --- | --- |

10.

reafirmă importanța listei negre europene a transportatorilor care nu respectă normele de securitate și a sistemului SUA de monitorizare a respectării standardelor de către transportatori și invită ambele părți să facă schimb de informații în acest domeniu;

| 11. | subliniază faptul că intimitatea cetățenilor europeni și americani ar trebui respectată atunci când are loc un schimb de date personale ale pasagerilor între UE și SUA, în conformitate cu criteriile menționate de Parlamentul European în rezoluția sa din 5 mai 2010; subliniază, în această privință, că este urgent să se ajungă la standarde mondiale în ceea ce privește protecția datelor și intimitatea; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că intimitatea cetățenilor europeni și americani ar trebui respectată atunci când are loc un schimb de date personale ale pasagerilor între UE și SUA, în conformitate cu criteriile menționate de Parlamentul European în rezoluția sa din 5 mai 2010; subliniază, în această privință, că este urgent să se ajungă la standarde mondiale în ceea ce privește protecția datelor și intimitatea;

| 12. | subliniază că Uniunea Europeană se bazează pe statul de drept și că toate transferurile de date cu caracter personal din UE și statele sale membre din motive de securitate ar trebui să aibă ca temei acorduri internaționale cu statut de acte legislative, pentru a oferi cetățenilor UE garanțiile necesare, pentru a respecta garanțiile procedurale și drepturile de apărare și pentru a fi în conformitate cu legislația privind protecția datelor, la nivel național și european; |
| --- | --- |

12.

subliniază că Uniunea Europeană se bazează pe statul de drept și că toate transferurile de date cu caracter personal din UE și statele sale membre din motive de securitate ar trebui să aibă ca temei acorduri internaționale cu statut de acte legislative, pentru a oferi cetățenilor UE garanțiile necesare, pentru a respecta garanțiile procedurale și drepturile de apărare și pentru a fi în conformitate cu legislația privind protecția datelor, la nivel național și european;

| 13. | subliniază importanța certitudinii juridice pentru cetățenii și companiile aeriene din UE și SUA, precum și necesitatea unor standarde armonizate aplicabile companiilor aeriene; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța certitudinii juridice pentru cetățenii și companiile aeriene din UE și SUA, precum și necesitatea unor standarde armonizate aplicabile companiilor aeriene;

| 14. | constată importanța consultării și cooperării în ceea ce privește măsurile de securitate, însă descurajează adoptarea de măsuri excesive sau necoordonate care nu se bazează pe evaluarea corespunzătoare a riscurilor; |
| --- | --- |

14.

constată importanța consultării și cooperării în ceea ce privește măsurile de securitate, însă descurajează adoptarea de măsuri excesive sau necoordonate care nu se bazează pe evaluarea corespunzătoare a riscurilor;

| 15. | își reiterează invitația adresată Comisiei și SUA de a reexamina eficiența măsurilor suplimentare de securitate adoptate începând din 2001, pentru a elimina suprapunerile și lacunele din lanțul de securitate; |
| --- | --- |

15.

își reiterează invitația adresată Comisiei și SUA de a reexamina eficiența măsurilor suplimentare de securitate adoptate începând din 2001, pentru a elimina suprapunerile și lacunele din lanțul de securitate;

| 16. | susține conceptul de „control de securitate unic”, care este preferabil verificării pasagerilor și a bagajelor la fiecare transfer; |
| --- | --- |

16.

susține conceptul de „control de securitate unic”, care este preferabil verificării pasagerilor și a bagajelor la fiecare transfer;

Mediul

| 17. | recunoaște că sectorul aviației are mai multe efecte negative asupra mediului, în special ca sursă de zgomot și ca factor care contribuie la schimbările climatice, precum și că aceste efecte se vor intensifica odată cu dezvoltarea aviației; |
| --- | --- |

17.

recunoaște că sectorul aviației are mai multe efecte negative asupra mediului, în special ca sursă de zgomot și ca factor care contribuie la schimbările climatice, precum și că aceste efecte se vor intensifica odată cu dezvoltarea aviației;

| 18. | constată că declarația comună privind cooperarea în domeniul mediului este de o importanță crucială pentru abordarea impactului asupra mediului al aviației internaționale, însă regretă faptul că regulamentul privind sistemul de comercializare a cotelor de emisii (ETS) nu face parte din acordul preliminar; subliniază că vor fi necesare negocieri suplimentare cu SUA în vederea intrării în vigoare a sistemului ETS până în 2012; |
| --- | --- |

18.

constată că declarația comună privind cooperarea în domeniul mediului este de o importanță crucială pentru abordarea impactului asupra mediului al aviației internaționale, însă regretă faptul că regulamentul privind sistemul de comercializare a cotelor de emisii (ETS) nu face parte din acordul preliminar; subliniază că vor fi necesare negocieri suplimentare cu SUA în vederea intrării în vigoare a sistemului ETS până în 2012;

| 19. | salută acordul de colaborare în cadrul Organizației Internaționale a Aviației Civile în vederea reducerii zgomotului și a emisiilor aeronavelor și cu scopul de a consolida cooperarea tehnică dintre UE și SUA în domeniile cercetării științifice asupra climei, al cercetării și dezvoltării tehnologice, al eficienței combustibililor și al reducerii emisiilor în transportul aerian, precum și schimbul de bune practici în domeniul reducerii zgomotului, recunoscând în același timp diferențele dintre condițiile existente pe plan local; |
| --- | --- |

19.

salută acordul de colaborare în cadrul Organizației Internaționale a Aviației Civile în vederea reducerii zgomotului și a emisiilor aeronavelor și cu scopul de a consolida cooperarea tehnică dintre UE și SUA în domeniile cercetării științifice asupra climei, al cercetării și dezvoltării tehnologice, al eficienței combustibililor și al reducerii emisiilor în transportul aerian, precum și schimbul de bune practici în domeniul reducerii zgomotului, recunoscând în același timp diferențele dintre condițiile existente pe plan local;

Politica socială

| 20. | salută faptul că acordul recunoaște importanța dimensiunii sociale, precum și responsabilitatea conferită comitetului mixt de a monitoriza efectele sociale ale acordului și de a elabora măsuri care să răspundă acestor efecte, dacă este necesar; |
| --- | --- |

20.

salută faptul că acordul recunoaște importanța dimensiunii sociale, precum și responsabilitatea conferită comitetului mixt de a monitoriza efectele sociale ale acordului și de a elabora măsuri care să răspundă acestor efecte, dacă este necesar;

| 21. | nvită Comisia să folosească acordul pentru a promova respectarea legislației internaționale relevante privind drepturile sociale, în special a standardelor de muncă incluse în convențiile fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM 1930-1999), a Orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaționale (1976, revizuite în 2000) și a Convenției de la Roma privind legislația aplicabilă obligațiilor contractuale (1980); |
| --- | --- |

21.

nvită Comisia să folosească acordul pentru a promova respectarea legislației internaționale relevante privind drepturile sociale, în special a standardelor de muncă incluse în convențiile fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM 1930-1999), a Orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaționale (1976, revizuite în 2000) și a Convenției de la Roma privind legislația aplicabilă obligațiilor contractuale (1980);

| 22. | insistă ca angajaților recrutați și/sau care lucrează în statele membre să li se aplice legislația socială a UE, în special Directivele privind informarea și consultarea lucrătorilor (2002/14/CE, 98/59/CE și 80/987/CEE), Directiva privind organizarea timpului de lucru al personalului mobil din aviația civilă (2000/79/CE) și Directiva privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (96/71/CE); |
| --- | --- |

22.

insistă ca angajaților recrutați și/sau care lucrează în statele membre să li se aplice legislația socială a UE, în special Directivele privind informarea și consultarea lucrătorilor (2002/14/CE, 98/59/CE și 80/987/CEE), Directiva privind organizarea timpului de lucru al personalului mobil din aviația civilă (2000/79/CE) și Directiva privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (96/71/CE);

Funcționarea acordului

| 23. | invită Comisia să se asigure că Parlamentul European este informat și consultat pe deplin în legătură cu activitatea comitetului mixt, la fel ca și toate părțile interesate relevante; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să se asigure că Parlamentul European este informat și consultat pe deplin în legătură cu activitatea comitetului mixt, la fel ca și toate părțile interesate relevante;

| 24. | reamintește că, în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, este necesară aprobarea Parlamentului European înaintea încheierii unui acord internațional într-un domeniu în care se aplică procedura legislativă ordinară (articolul 218 alineatul (6)); |
| --- | --- |

24.

reamintește că, în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, este necesară aprobarea Parlamentului European înaintea încheierii unui acord internațional într-un domeniu în care se aplică procedura legislativă ordinară (articolul 218 alineatul (6));

| 25. | salută ideea organizării de reuniuni periodice între deputații în Parlamentul European și Congresul SUA, în vederea discutării tuturor chestiunilor relevante privind politica UE-SUA în domeniul aviației; |
| --- | --- |

25.

salută ideea organizării de reuniuni periodice între deputații în Parlamentul European și Congresul SUA, în vederea discutării tuturor chestiunilor relevante privind politica UE-SUA în domeniul aviației;

| 26. | solicită Comisiei Europene să inițieze procesul negocierilor în a treia etapă, în vederea includerii, până la 31 decembrie 2013, a următoarelor elemente:






  (a) | continuarea liberalizării drepturilor de trafic; |
| --- | --- | --- |

26.

solicită Comisiei Europene să inițieze procesul negocierilor în a treia etapă, în vederea includerii, până la 31 decembrie 2013, a următoarelor elemente:

(a)

continuarea liberalizării drepturilor de trafic;

| (b) | mai multe oportunități pentru investițiile străine; |
| --- | --- |

(b)

mai multe oportunități pentru investițiile străine;

| (c) | efectul măsurilor de protecție a mediului și al constrângerilor impuse de infrastructură asupra exercitării drepturilor de trafic; |
| --- | --- |

(c)

efectul măsurilor de protecție a mediului și al constrângerilor impuse de infrastructură asupra exercitării drepturilor de trafic;

| (d) | o mai bună coordonare a politicilor în materie de drepturi ale pasagerilor, în vederea asigurării unui nivel cât mai ridicat de protecție a pasagerilor; |
| --- | --- |

(d)

o mai bună coordonare a politicilor în materie de drepturi ale pasagerilor, în vederea asigurării unui nivel cât mai ridicat de protecție a pasagerilor;

*

* *

| 27. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Congresului SUA. |
| --- | --- |

27.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Congresului SUA.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0144.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0001.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0071 și P6_TA(2007)0428.

(4)  JO C 287 E, 24.11.2006, p. 84.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/125 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/125

---

Joi, 17 iunie 2010Punerea în aplicare a directivelor din primul pachet feroviar

P7_TA(2010)0240

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la punerea în aplicare a directivelor privind primul pachet feroviar (2001/12/CE, 2001/13/CE și 2001/14/CE)

2011/C 236 E/21

Parlamentul European,

având în vedere al doilea raport al Comisiei către Consiliu și Parlamentul European de monitorizare a evoluției pieței feroviare (COM(2009)0676) și documentul de lucru conex al serviciilor Comisiei (SEC(2009)1687),

având în vedere Directiva 2001/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 de modificare a Directivei 91/440/CEE a Consiliului privind dezvoltarea rețelei feroviare comunitare (1),

având în vedere Directiva 2001/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 de modificare a Directivei 95/18/CE a Consiliului privind autorizarea întreprinderilor feroviare (2),

având în vedere Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară, tarifarea utilizării infrastructurii feroviare și certificarea în materie de siguranță (3),

având în vedere Rezoluția sa din 12 iulie 2007 privind punerea în aplicare a primului pachet feroviar (4),

având în vedere întrebarea din 9 martie 2010 adresată Comisiei referitoare la directivele privind punerea în aplicare a primului pachet feroviar (2001/12/CE, 2001/13/CE și 2001/14/CE) (O-0030/2010 – B7-0204/2010),

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât primul pachet feroviar, care a fost adoptat în 2001 și care conține trei directive privind dezvoltarea căilor ferate comunitare, autorizarea întreprinderilor feroviare, alocarea capacităților de infrastructură feroviară, tarifarea utilizării infrastructurii feroviare și certificarea în materie de siguranță, a avut ca scop revitalizarea sectorului feroviar, constituind un prim pas în direcția dezvoltării unui spațiu european integrat de cale ferată, precum și asigurarea unei structuri financiare solide pentru a realiza acest lucru; |
| --- | --- |

A.

întrucât primul pachet feroviar, care a fost adoptat în 2001 și care conține trei directive privind dezvoltarea căilor ferate comunitare, autorizarea întreprinderilor feroviare, alocarea capacităților de infrastructură feroviară, tarifarea utilizării infrastructurii feroviare și certificarea în materie de siguranță, a avut ca scop revitalizarea sectorului feroviar, constituind un prim pas în direcția dezvoltării unui spațiu european integrat de cale ferată, precum și asigurarea unei structuri financiare solide pentru a realiza acest lucru;

| B. | întrucât directivele din primul pachet feroviar trebuiau transpuse în legislațiile naționale la 15 martie 2003, iar Comisia a așteptat până în iunie 2008 să declanșeze împotriva statelor membre proceduri de încălcare a dreptului comunitar pentru punerea în aplicare incorectă sau incompletă a primului pachet feroviar; |
| --- | --- |

B.

întrucât directivele din primul pachet feroviar trebuiau transpuse în legislațiile naționale la 15 martie 2003, iar Comisia a așteptat până în iunie 2008 să declanșeze împotriva statelor membre proceduri de încălcare a dreptului comunitar pentru punerea în aplicare incorectă sau incompletă a primului pachet feroviar;

| C. | întrucât, după cum se afirmă în cel de al doilea raport al Comisiei de monitorizare a evoluției pieței feroviare, proporția sectorului feroviar în cadrul transporturilor nu a crescut, ci doar s-a stabilizat la nivelul scăzut de aproximativ 10 % din piața de transport feroviar de marfă și la mai puțin de 7 % în cazul transportului de călători în 2002, |
| --- | --- |

C.

întrucât, după cum se afirmă în cel de al doilea raport al Comisiei de monitorizare a evoluției pieței feroviare, proporția sectorului feroviar în cadrul transporturilor nu a crescut, ci doar s-a stabilizat la nivelul scăzut de aproximativ 10 % din piața de transport feroviar de marfă și la mai puțin de 7 % în cazul transportului de călători în 2002,

| 1. | își exprimă regretul că marea majoritate a statelor membre, și anume 22, nu au implementat în mod corespunzător cele trei directive ale primului pachet feroviar; consideră că acest eșec a împiedicat creșterea proporției transporturilor feroviare în cadrul transporturilor în general; |
| --- | --- |

1.

își exprimă regretul că marea majoritate a statelor membre, și anume 22, nu au implementat în mod corespunzător cele trei directive ale primului pachet feroviar; consideră că acest eșec a împiedicat creșterea proporției transporturilor feroviare în cadrul transporturilor în general;

| 2. | reamintește că Parlamentul a subliniat deja în rezoluția sa din 12 iulie 2007 faptul că o implementare integrală a primului pachet feroviar constituie o prioritate absolută; își exprimă, așadar, insatisfacția că această prioritate nu a fost respectată de marea majoritate a statelor membre care include Austria, Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Germania, Danemarca, Estonia, Grecia, Spania, Franța, Ungaria, Irlanda, Italia, Lituania, Luxemburg, Letonia, Polonia, Portugalia, România, Suedia, Slovenia și Slovacia; |
| --- | --- |

2.

reamintește că Parlamentul a subliniat deja în rezoluția sa din 12 iulie 2007 faptul că o implementare integrală a primului pachet feroviar constituie o prioritate absolută; își exprimă, așadar, insatisfacția că această prioritate nu a fost respectată de marea majoritate a statelor membre care include Austria, Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Germania, Danemarca, Estonia, Grecia, Spania, Franța, Ungaria, Irlanda, Italia, Lituania, Luxemburg, Letonia, Polonia, Portugalia, România, Suedia, Slovenia și Slovacia;

| 3. | regretă faptul că Comisia a irosit cinci ani pentru a lua măsuri împotriva acestui eșec și că a așteptat până în iunie 2008 să trimită scrisori de înștiințare oficială și până în octombrie 2009 pentru a trimite avizele motivate pentru punerea în aplicare incorectă sau incompletă a primului pachet feroviar; regretă că Comisia Europeană nu și-a concentrat în mod suficient acțiunile de monitorizare pe bazele financiare ale sistemului feroviar; îndeamnă în consecință Comisia să inițieze fără întârziere procedurile judiciare împotriva celor 22 de state membre care nu au pus în aplicare primul pachet feroviar; |
| --- | --- |

3.

regretă faptul că Comisia a irosit cinci ani pentru a lua măsuri împotriva acestui eșec și că a așteptat până în iunie 2008 să trimită scrisori de înștiințare oficială și până în octombrie 2009 pentru a trimite avizele motivate pentru punerea în aplicare incorectă sau incompletă a primului pachet feroviar; regretă că Comisia Europeană nu și-a concentrat în mod suficient acțiunile de monitorizare pe bazele financiare ale sistemului feroviar; îndeamnă în consecință Comisia să inițieze fără întârziere procedurile judiciare împotriva celor 22 de state membre care nu au pus în aplicare primul pachet feroviar;

| 4. | îndeamnă cele 22 de state membre să respecte fără întârziere legislația europeană; își exprimă convingerea că acele state membre împiedică în continuare concurența loială pe piața feroviară prin faptul că nu pun în aplicare directivele din cadrul primului pachet feroviar; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă cele 22 de state membre să respecte fără întârziere legislația europeană; își exprimă convingerea că acele state membre împiedică în continuare concurența loială pe piața feroviară prin faptul că nu pun în aplicare directivele din cadrul primului pachet feroviar;

| 5. | solicită Comisiei să facă publice informații concrete cu privire la elementele care nu au fost puse în aplicare integral în fiecare stat membru, mai ales cele cu privire la crearea insuficientă de organisme de reglementare independente, precum și la lipsa punerii în aplicare a dispozițiilor referitoare la taxele de acces la calea ferată; în plus, solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la diversele interpretări juridice ale Comisiei și ale statelor membre cu privire la independența administratorilor responsabili de infrastructură (articolul 4 alineatul (2) și articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2001/14/CE); |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să facă publice informații concrete cu privire la elementele care nu au fost puse în aplicare integral în fiecare stat membru, mai ales cele cu privire la crearea insuficientă de organisme de reglementare independente, precum și la lipsa punerii în aplicare a dispozițiilor referitoare la taxele de acces la calea ferată; în plus, solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la diversele interpretări juridice ale Comisiei și ale statelor membre cu privire la independența administratorilor responsabili de infrastructură (articolul 4 alineatul (2) și articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2001/14/CE);

Independența administratorilor responsabili de infrastructură

| 6. | subliniază faptul că trebuie garantată o independență suficientă pentru administratorul de infrastructură, deoarece acesta are un rol esențial, în conformitate cu Directiva 2001/14/CE, în oferirea de acces echitabil la capacitatea de infrastructură tuturor celor care solicită aceasta, prin alocarea capacităților de infrastructură feroviară și prin perceperea tarifelor pentru utilizarea infrastructurii feroviare și certificarea în materia de siguranță; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că trebuie garantată o independență suficientă pentru administratorul de infrastructură, deoarece acesta are un rol esențial, în conformitate cu Directiva 2001/14/CE, în oferirea de acces echitabil la capacitatea de infrastructură tuturor celor care solicită aceasta, prin alocarea capacităților de infrastructură feroviară și prin perceperea tarifelor pentru utilizarea infrastructurii feroviare și certificarea în materia de siguranță;

| 7. | consideră că independența administratorului de infrastructură reprezintă o condiție prealabilă pentru tratarea tuturor operatorilor într-o manieră corectă, transparentă și nediscriminatorie; subliniază că este deosebit de îngrijorător faptul că nu au fost oferite garanții suficiente de ordin practic și juridic pentru garantarea independenței administratorilor de infrastructură, mai ales în cazul în care aceștia sunt parte a unei întreprinderi feroviare care desfășoară și activități de transport; |
| --- | --- |

7.

consideră că independența administratorului de infrastructură reprezintă o condiție prealabilă pentru tratarea tuturor operatorilor într-o manieră corectă, transparentă și nediscriminatorie; subliniază că este deosebit de îngrijorător faptul că nu au fost oferite garanții suficiente de ordin practic și juridic pentru garantarea independenței administratorilor de infrastructură, mai ales în cazul în care aceștia sunt parte a unei întreprinderi feroviare care desfășoară și activități de transport;

| 8. | solicită ca statele membre care nu respectă această prevedere să separe clar această sarcină esențială a alocării de capacități la nivelul rețelei feroviare naționale de orice operator de rețea feroviară consacrat, prin toate măsurile legale și funcționale necesare, deoarece această lipsă de independență poate împiedica stabilirea reală a folosirii infrastructurii de către administratorul de infrastructură; |
| --- | --- |

8.

solicită ca statele membre care nu respectă această prevedere să separe clar această sarcină esențială a alocării de capacități la nivelul rețelei feroviare naționale de orice operator de rețea feroviară consacrat, prin toate măsurile legale și funcționale necesare, deoarece această lipsă de independență poate împiedica stabilirea reală a folosirii infrastructurii de către administratorul de infrastructură;

Lipsa de competențe a organismelor de reglementare

| 9. | este îngrijorat de faptul că organismelor de reglementare nu le-au fost alocate suficiente competențe și resurse, acest fapt conducând la o lipsă de control asupra problemelor legate de concurență la nivelul fiecărei piețe naționale; |
| --- | --- |

9.

este îngrijorat de faptul că organismelor de reglementare nu le-au fost alocate suficiente competențe și resurse, acest fapt conducând la o lipsă de control asupra problemelor legate de concurență la nivelul fiecărei piețe naționale;

| 10. | solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la competențele organismelor de reglementare care trebuie consolidate de către statele membre pentru a le garanta acestora puterea reală de a monitoriza propriile piețe feroviare; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la competențele organismelor de reglementare care trebuie consolidate de către statele membre pentru a le garanta acestora puterea reală de a monitoriza propriile piețe feroviare;

| 11. | consideră că această nereușită în crearea în statele membre a unor organisme de reglementare cu adevărat independente constituie o piedică extrem de serioasă în calea unei aplicări adecvate a primului pachet feroviar; |
| --- | --- |

11.

consideră că această nereușită în crearea în statele membre a unor organisme de reglementare cu adevărat independente constituie o piedică extrem de serioasă în calea unei aplicări adecvate a primului pachet feroviar;

Finanțarea infrastructurii și cadrul de tarifare

| 12. | constată că în primul pachet feroviar s-au introdus dispoziții specifice legate de finanțarea infrastructurii și gestionarea datoriilor întreprinderilor feroviare (articolul 9 din Directiva 2001/12/CE); |
| --- | --- |

12.

constată că în primul pachet feroviar s-au introdus dispoziții specifice legate de finanțarea infrastructurii și gestionarea datoriilor întreprinderilor feroviare (articolul 9 din Directiva 2001/12/CE);

| 13. | regretă că nivelul investițiilor în dezvoltarea și întreținerea infrastructurilor feroviare rămâne insuficient în multe state membre, calitatea infrastructurilor existente scăzând în mai multe cazuri; îndeamnă statele membre să mobilizeze resursele necesare pentru a garanta dezvoltarea unor noi proiecte de transport feroviar și întreținerea adecvată a infrastructurii existente; |
| --- | --- |

13.

regretă că nivelul investițiilor în dezvoltarea și întreținerea infrastructurilor feroviare rămâne insuficient în multe state membre, calitatea infrastructurilor existente scăzând în mai multe cazuri; îndeamnă statele membre să mobilizeze resursele necesare pentru a garanta dezvoltarea unor noi proiecte de transport feroviar și întreținerea adecvată a infrastructurii existente;

Taxele de acces la calea ferată

| 14. | constată că independența administratorilor de infrastructură și garantarea competențelor și resurselor pentru organismele de reglementare constituie condiții prealabile pentru taxarea în mod satisfăcător a accesului la calea ferată; reamintește că aceste taxe pentru infrastructură trebuie calculate într-un mod corect, transparent și unitar și trebuie să ofere o vizibilitate suficientă întreprinderilor feroviare; |
| --- | --- |

14.

constată că independența administratorilor de infrastructură și garantarea competențelor și resurselor pentru organismele de reglementare constituie condiții prealabile pentru taxarea în mod satisfăcător a accesului la calea ferată; reamintește că aceste taxe pentru infrastructură trebuie calculate într-un mod corect, transparent și unitar și trebuie să ofere o vizibilitate suficientă întreprinderilor feroviare;

| 15. | își exprimă îngrijorarea cu privire la implementarea insuficientă a dispozițiilor referitoare la taxarea infrastructurii, mai ales în cazul lipsei unui plan de îmbunătățire a performanțelor menit să îmbunătățească performanțele rețelei feroviare și ale sistemelor de tarife bazate pe costul direct al serviciilor feroviare, precum și cu privire la lipsa unei stabiliri independente a taxelor pentru infrastructură de către administratorul de infrastructură; |
| --- | --- |

15.

își exprimă îngrijorarea cu privire la implementarea insuficientă a dispozițiilor referitoare la taxarea infrastructurii, mai ales în cazul lipsei unui plan de îmbunătățire a performanțelor menit să îmbunătățească performanțele rețelei feroviare și ale sistemelor de tarife bazate pe costul direct al serviciilor feroviare, precum și cu privire la lipsa unei stabiliri independente a taxelor pentru infrastructură de către administratorul de infrastructură;

| 16. | regretă că, datorită acestei implementări defectuoase, taxele pentru infrastructură par să nu fie legate direct de costurile serviciilor feroviare și că există posibilitatea ca piața feroviară să nu poată suporta aceste costuri ridicate; remarcă faptul că aceste taxe ridicate pentru infrastructură pot împiedica intrarea pe piață a operatorilor neconsacrați și că Comisia a primit mai multe plângeri de la operatori privind accesul la terminale și la serviciile feroviare; |
| --- | --- |

16.

regretă că, datorită acestei implementări defectuoase, taxele pentru infrastructură par să nu fie legate direct de costurile serviciilor feroviare și că există posibilitatea ca piața feroviară să nu poată suporta aceste costuri ridicate; remarcă faptul că aceste taxe ridicate pentru infrastructură pot împiedica intrarea pe piață a operatorilor neconsacrați și că Comisia a primit mai multe plângeri de la operatori privind accesul la terminale și la serviciile feroviare;

| 17. | consideră că principiile de percepere a unui tarif pentru accesul la calea ferată aplicabile transportului feroviar și celui rutier ar trebui să conveargă pentru a pune bazele unor condiții concurențiale egale între modurile de transport; subliniază că aceste condiții concurențiale egale ar permite îmbunătățirea eficienței și a caracterului durabil al sistemului de transport al UE și ar maximiza competitivitatea sistemului feroviar în materie de mediu; |
| --- | --- |

17.

consideră că principiile de percepere a unui tarif pentru accesul la calea ferată aplicabile transportului feroviar și celui rutier ar trebui să conveargă pentru a pune bazele unor condiții concurențiale egale între modurile de transport; subliniază că aceste condiții concurențiale egale ar permite îmbunătățirea eficienței și a caracterului durabil al sistemului de transport al UE și ar maximiza competitivitatea sistemului feroviar în materie de mediu;

Revizuirea primului pachet feroviar

| 18. | subliniază că implementarea adecvată și integrală a primului pachet feroviar reprezintă o condiție esențială în crearea unei rețele feroviare europene și că prioritatea absolută a Comisiei Europene este urmărirea acestei implementări prin toate mijloacele juridice pe care le are la dispoziție; |
| --- | --- |

18.

subliniază că implementarea adecvată și integrală a primului pachet feroviar reprezintă o condiție esențială în crearea unei rețele feroviare europene și că prioritatea absolută a Comisiei Europene este urmărirea acestei implementări prin toate mijloacele juridice pe care le are la dispoziție;

| 19. | îndeamnă Comisia să propună o revizuire a primului pachet feroviar până în septembrie 2010; solicită Comisiei ca în cadrul acestei revizuiri să se ocupe prioritar de chestiunile legate de independența administratorilor de infrastructură, de lipsa de competențe și resurse a organismelor de reglementare și să propună niște principii adecvate pentru stabilirea tarifelor pentru accesul la infrastructură care să stimuleze investițiile publice și private în sectorul feroviar; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Comisia să propună o revizuire a primului pachet feroviar până în septembrie 2010; solicită Comisiei ca în cadrul acestei revizuiri să se ocupe prioritar de chestiunile legate de independența administratorilor de infrastructură, de lipsa de competențe și resurse a organismelor de reglementare și să propună niște principii adecvate pentru stabilirea tarifelor pentru accesul la infrastructură care să stimuleze investițiile publice și private în sectorul feroviar;

| 20. | consideră că reușita deschiderii piețelor în sectorul transporturilor feroviare depinde de punerea în aplicare integrală a dispozițiilor stabilite în primul pachet feroviar; continuarea liberalizării pieței feroviare ar trebui să nu afecteze calitatea serviciilor de transport feroviar și să mențină obligațiile de serviciu public; până la deschiderea completă a piețelor ar trebui să se aplice principiul reciprocității; |
| --- | --- |

20.

consideră că reușita deschiderii piețelor în sectorul transporturilor feroviare depinde de punerea în aplicare integrală a dispozițiilor stabilite în primul pachet feroviar; continuarea liberalizării pieței feroviare ar trebui să nu afecteze calitatea serviciilor de transport feroviar și să mențină obligațiile de serviciu public; până la deschiderea completă a piețelor ar trebui să se aplice principiul reciprocității;

| 21. | solicită Comisiei să reacționeze sau să furnizeze informații legate de solicitările de la punctele 3, 5, 10 și 16 în cadrul reformării primului pachet feroviar sau cel târziu până la sfârșitul lui 2010; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei să reacționeze sau să furnizeze informații legate de solicitările de la punctele 3, 5, 10 și 16 în cadrul reformării primului pachet feroviar sau cel târziu până la sfârșitul lui 2010;

*

* *

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 75, 15.3.2001, p. 1.

(2)  JO L 75, 15.3.2001, p. 26.

(3)  JO L 75, 15.3.2001, p. 29.

(4)  JO C 175 E, 10.7.2008, p. 551.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/128 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/128

---

Joi, 17 iunie 2010Inundațiile care au avut loc în țări din Europa Centrală, în special în Polonia, Republica Cehă, Slovacia, Ungaria și România, și în Franța

P7_TA(2010)0241

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la inundațiile care au avut loc în țări din Europa Centrală, în special în Polonia, Republica Cehă, Slovacia, Ungaria și România, și în Franța

2011/C 236 E/22

Parlamentul European,

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 191 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere propunerea Comisiei de regulament de instituire a unui Fond de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) (COM(2005)0108) și poziția Parlamentului din 18 mai 2006 cu privire la aceasta,

având în vedere Rezoluția sale din 5 septembrie 2002 privind inundațiile din Europa (1), cea din 8 septembrie 2005 privind catastrofele naturale (incendii și inundații) din Europa (2), cea din 18 mai 2006 privind catastrofele naturale (incendii forestiere, secete și inundații) - aspecte legate de agricultură, de dezvoltarea regională și de mediu (3), precum și cea din 7 septembrie 2006 privind incendiile forestiere și inundațiile (4),

având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Adaptarea la schimbările climatice: către un cadru de acțiune la nivel european” (COM(2009)0147) și Comunicarea Comisiei „O abordare comunitară în privința prevenirii dezastrelor naturale și a celor provocate de om” (COM(2009)0082),

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Regiuni 2020 –o evaluare a viitoarelor provocări pentru regiunile UE” (SEC(2008)2868),

având în vedere Declarația Comisiei referitoare la catastrofa naturală majoră care a avut loc în Regiunea Autonomă Madeira la 24 februarie 2010 și Rezoluția sa din 11 martie 2010 referitoare la catastrofele naturale majore care au avut loc în Regiunea Autonomă Madeira și la efectele furtunii Xynthia în Europa (5),

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât au avut loc catastrofe naturale majore sub forma inundațiilor care au afectat diferite state membre ale Uniunii Europene, în special Polonia, Republica Cehă, Slovacia, Ungaria și România, precum și în Germania și Austria, și recent în Franța, care au provocat pierderi de vieți omenești și au făcut necesară evacuarea a mii de persoane; |
| --- | --- |

A.

întrucât au avut loc catastrofe naturale majore sub forma inundațiilor care au afectat diferite state membre ale Uniunii Europene, în special Polonia, Republica Cehă, Slovacia, Ungaria și România, precum și în Germania și Austria, și recent în Franța, care au provocat pierderi de vieți omenești și au făcut necesară evacuarea a mii de persoane;

| B. | întrucât aceste catastrofe au cauzat daune considerabile, afectând, printre altele, infrastructura, întreprinderile și terenurile agricole, distrugând elemente de patrimoniu natural și cultural și creând probabil riscuri la adresa sănătății publice; |
| --- | --- |

B.

întrucât aceste catastrofe au cauzat daune considerabile, afectând, printre altele, infrastructura, întreprinderile și terenurile agricole, distrugând elemente de patrimoniu natural și cultural și creând probabil riscuri la adresa sănătății publice;

| C. | întrucât trebuie demarată reconstrucția sustenabilă a zonelor distruse sau afectate de catastrofă pentru a compensa pierderile economice și sociale suferite; |
| --- | --- |

C.

întrucât trebuie demarată reconstrucția sustenabilă a zonelor distruse sau afectate de catastrofă pentru a compensa pierderile economice și sociale suferite;

| D. | întrucât frecvența, gravitatea, complexitatea și impactul dezastrelor naturale și antropice au crescut cu rapiditate în ultimii ani, |
| --- | --- |

D.

întrucât frecvența, gravitatea, complexitatea și impactul dezastrelor naturale și antropice au crescut cu rapiditate în ultimii ani,

| 1. | își exprimă empatia și solidaritatea cu locuitorii regiunilor afectate de dezastru, ține seama de efectele economice semnificative potențiale ale acestora și adresează condoleanțe familiilor victimelor; |
| --- | --- |

1.

își exprimă empatia și solidaritatea cu locuitorii regiunilor afectate de dezastru, ține seama de efectele economice semnificative potențiale ale acestora și adresează condoleanțe familiilor victimelor;

| 2. | recunoaște eforturile neîntrerupte ale unităților de căutare și salvare, pentru a salva vieți și a reduce daunele în zonele afectate; |
| --- | --- |

2.

recunoaște eforturile neîntrerupte ale unităților de căutare și salvare, pentru a salva vieți și a reduce daunele în zonele afectate;

| 3. | salută acțiunile statelor membre care au oferit asistență pentru zonele afectate, solidaritatea europeană concretizându-se prin asistența reciprocă acordată în situații adverse; |
| --- | --- |

3.

salută acțiunile statelor membre care au oferit asistență pentru zonele afectate, solidaritatea europeană concretizându-se prin asistența reciprocă acordată în situații adverse;

| 4. | solicită Comisiei și statelor membre să își revizuiască politicile de planificare și amenajare sustenabilă a teritoriului, capacitățile de absorbție ale ecosistemelor și cele mai bune practici din acest domeniu ținând seama de riscurile sporite de inundații generate de modul în care sunt gestionate terenurile, habitatele și sistemele de drenaj și să își mărească capacitatea infrastructurii de control al inundațiilor și de drenaj pentru a limita pagubele provocate de ploile abundente; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei și statelor membre să își revizuiască politicile de planificare și amenajare sustenabilă a teritoriului, capacitățile de absorbție ale ecosistemelor și cele mai bune practici din acest domeniu ținând seama de riscurile sporite de inundații generate de modul în care sunt gestionate terenurile, habitatele și sistemele de drenaj și să își mărească capacitatea infrastructurii de control al inundațiilor și de drenaj pentru a limita pagubele provocate de ploile abundente;

| 5. | solicită statelor membre și regiunilor afectate de catastrofe să acorde o atenție deosebită sustenabilității planurilor lor de reconstrucție și să analizeze fezabilitatea investițiilor pe termen lung în politicile statelor membre de prevenire a catastrofelor și de reacție la acestea; |
| --- | --- |

5.

solicită statelor membre și regiunilor afectate de catastrofe să acorde o atenție deosebită sustenabilității planurilor lor de reconstrucție și să analizeze fezabilitatea investițiilor pe termen lung în politicile statelor membre de prevenire a catastrofelor și de reacție la acestea;

| 6. | solicită statelor membre să îndeplinească pe deplin și să implementeze cerințele Directivei UE privind inundațiile; solicită să se ia în considerare hărțile de risc de inundații la gestionarea amenajării teritoriului; subliniază faptul că prevenirea eficace a inundațiilor trebuie să fie bazată pe strategii transfrontaliere; încurajează statele membre vecine să își intensifice cooperarea în ceea ce privește prevenirea catastrofelor naturale, asigurând astfel cea mai bună utilizare a fondurilor europene alocate în acest scop; |
| --- | --- |

6.

solicită statelor membre să îndeplinească pe deplin și să implementeze cerințele Directivei UE privind inundațiile; solicită să se ia în considerare hărțile de risc de inundații la gestionarea amenajării teritoriului; subliniază faptul că prevenirea eficace a inundațiilor trebuie să fie bazată pe strategii transfrontaliere; încurajează statele membre vecine să își intensifice cooperarea în ceea ce privește prevenirea catastrofelor naturale, asigurând astfel cea mai bună utilizare a fondurilor europene alocate în acest scop;

| 7. | invită Comisia și statele membre să sprijine cu cea mai mare rapiditate persoanele afectate de consecințele economice și sociale ale catastrofelor; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia și statele membre să sprijine cu cea mai mare rapiditate persoanele afectate de consecințele economice și sociale ale catastrofelor;

| 8. | reamintește faptul că adoptarea unui nou regulament privind FSUE, bazat pe o propunere a Comisiei (COM(2005)0108), este imperativă în vederea unei abordări mai flexibile și mai eficace a problemelor cauzate de catastrofele naturale; critică faptul că propunerea a fost blocată de Consiliu, cu toate că Parlamentul a adoptat cu majoritate covârșitoare poziția sa în primă lectură în mai 2006; solicită Președinției belgiene și Comisiei să caute fără întârziere o soluție pentru a reactiva procedura de revizuire a acestui regulament în vederea creării unui instrument mai puternic și mai flexibil, capabil să răspundă în mod eficace noilor provocări ale schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

8.

reamintește faptul că adoptarea unui nou regulament privind FSUE, bazat pe o propunere a Comisiei (COM(2005)0108), este imperativă în vederea unei abordări mai flexibile și mai eficace a problemelor cauzate de catastrofele naturale; critică faptul că propunerea a fost blocată de Consiliu, cu toate că Parlamentul a adoptat cu majoritate covârșitoare poziția sa în primă lectură în mai 2006; solicită Președinției belgiene și Comisiei să caute fără întârziere o soluție pentru a reactiva procedura de revizuire a acestui regulament în vederea creării unui instrument mai puternic și mai flexibil, capabil să răspundă în mod eficace noilor provocări ale schimbărilor climatice;

| 9. | solicită Comisiei să adopte de urgență măsuri, de îndată ce autoritățile naționale și regionale își vor trimite planurile de reconstrucție respective, pentru a asigura că FSUE pune la dispoziție resursele financiare necesare în mod prompt, eficient și flexibil; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei să adopte de urgență măsuri, de îndată ce autoritățile naționale și regionale își vor trimite planurile de reconstrucție respective, pentru a asigura că FSUE pune la dispoziție resursele financiare necesare în mod prompt, eficient și flexibil;

| 10. | solicită Comisiei ca, pe lângă mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene, să dea dovadă de deschidere și flexibilitate atunci când va negocia cu autoritățile naționale și regionale revizuirea programelor operaționale regionale pentru 2007-2013 finanțate de FEDR, FSR și Fondul de coeziune; solicită Comisiei să demareze această revizuire cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei ca, pe lângă mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene, să dea dovadă de deschidere și flexibilitate atunci când va negocia cu autoritățile naționale și regionale revizuirea programelor operaționale regionale pentru 2007-2013 finanțate de FEDR, FSR și Fondul de coeziune; solicită Comisiei să demareze această revizuire cât mai curând posibil;

| 11. | solicită Comisiei să ia în considerare diferențele dintre regiunile afectate, printre care se numără zone de munte și zone din apropierea râurilor, pentru a putea acorda victimelor cea mai bună asistență posibilă; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să ia în considerare diferențele dintre regiunile afectate, printre care se numără zone de munte și zone din apropierea râurilor, pentru a putea acorda victimelor cea mai bună asistență posibilă;

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre și autorităților regionale și locale din zonele afectate. |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre și autorităților regionale și locale din zonele afectate.

---

(1)  JO C 272 E, 13.11.2003, p. 471.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2005)0334.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2006)0222, 0223 și 0224.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2006)0349.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0065.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/130 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/130

---

Joi, 17 iunie 2010Formarea judiciară

P7_TA(2010)0242

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 privind formarea judiciară - Programul de la Stockholm

2011/C 236 E/23

Parlamentul European,

având în vedere articolele 81 și 82 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Comunicarea Comisiei privind un plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm (1),

având în vedere Rezoluția Parlamentului din 9 iulie 2008 referitoare la rolul judecătorului național în sistemul jurisdicțional al Uniunii Europene (2),

având în vedere Rezoluția Parlamentului din 25 noiembrie 2009 referitoare la Programul de la Stockholm (3),

având în vedere întrebarea adresată Comisiei la 10 mai 2010 privind formarea judiciară - Planul de acțiune de la Stockholm (O-0063/2010 – B7-0306/2010),

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la articolele 81 și 82 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene se prevede adoptarea, prin procedură legislativă ordinară, a unor măsuri destinate să asigure „sprijinirea formării profesionale a magistraților și a personalului din justiție”; |
| --- | --- |

A.

întrucât la articolele 81 și 82 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene se prevede adoptarea, prin procedură legislativă ordinară, a unor măsuri destinate să asigure „sprijinirea formării profesionale a magistraților și a personalului din justiție”;

| B. | întrucât, în cadrul Planului său de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm, Comisia a anunțat că va prezenta în 2011 o comunicare privind un plan de acțiune privind formarea europeană pentru toate profesiile din domeniul juridic, și că va lansa, în perioada 2011-2012, proiecte-pilot referitoare la crearea unor programe de schimb de tip Erasmus pentru autoritățile judiciare și pentru cei care lucrează în domeniul dreptului; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul Planului său de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm, Comisia a anunțat că va prezenta în 2011 o comunicare privind un plan de acțiune privind formarea europeană pentru toate profesiile din domeniul juridic, și că va lansa, în perioada 2011-2012, proiecte-pilot referitoare la crearea unor programe de schimb de tip Erasmus pentru autoritățile judiciare și pentru cei care lucrează în domeniul dreptului;

| C. | întrucât trebuie să se țină seama de nevoile speciale ale magistraților în ceea ce privește formarea sub forma unor cursuri de familiarizare cu dreptul intern, dreptul comparativ și dreptul european, precum și de atenția cu care trebuie organizate astfel de cursuri; |
| --- | --- |

C.

întrucât trebuie să se țină seama de nevoile speciale ale magistraților în ceea ce privește formarea sub forma unor cursuri de familiarizare cu dreptul intern, dreptul comparativ și dreptul european, precum și de atenția cu care trebuie organizate astfel de cursuri;

| D. | întrucât este extrem de dificil să se organizeze o formare pentru membrii organului judiciar având în vedere constrângerile legate de timpul și disponibilitatea acestora, independența lor, precum și faptul că aceste cursuri trebuie să fie adaptate nevoilor lor specifice în ceea ce privește aspectele juridice actuale; |
| --- | --- |

D.

întrucât este extrem de dificil să se organizeze o formare pentru membrii organului judiciar având în vedere constrângerile legate de timpul și disponibilitatea acestora, independența lor, precum și faptul că aceste cursuri trebuie să fie adaptate nevoilor lor specifice în ceea ce privește aspectele juridice actuale;

| E. | întrucât aceste cursuri trebuie să aibă drept obiectiv, de asemenea, crearea unor canale de comunicare între participanți și, prin urmare, promovarea unei culturi judiciare europene bazate pe o înțelegere reciprocă, consolidând astfel încrederea reciprocă pe care se bazează sistemul de recunoaștere reciprocă a hotărârilor judecătorești; |
| --- | --- |

E.

întrucât aceste cursuri trebuie să aibă drept obiectiv, de asemenea, crearea unor canale de comunicare între participanți și, prin urmare, promovarea unei culturi judiciare europene bazate pe o înțelegere reciprocă, consolidând astfel încrederea reciprocă pe care se bazează sistemul de recunoaștere reciprocă a hotărârilor judecătorești;

| F. | întrucât, în pofida presiunii la care sunt supuse bugetele naționale, statele membre dețin în continuare principala responsabilitate în ceea ce privește formarea judiciară și trebuie să și-o asume; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în pofida presiunii la care sunt supuse bugetele naționale, statele membre dețin în continuare principala responsabilitate în ceea ce privește formarea judiciară și trebuie să și-o asume;

| G. | întrucât este, totuși, esențial să existe o finanțare europeană a acestor cursuri de formare judiciară destinate să promoveze cultura judiciară europeană; |
| --- | --- |

G.

întrucât este, totuși, esențial să existe o finanțare europeană a acestor cursuri de formare judiciară destinate să promoveze cultura judiciară europeană;

| H. | întrucât o formare judiciară adecvată și crearea unei culturi judiciare europene pot accelera procedurile juridice în cauzele transfrontaliere și, prin urmare, pot contribui în mod semnificativ la îmbunătățirea funcționării pieței interne în folosul atât al întreprinderilor, cât și al cetățenilor, și pot facilita accesul la justiție al cetățenilor care își exercită dreptul la libera circulație; |
| --- | --- |

H.

întrucât o formare judiciară adecvată și crearea unei culturi judiciare europene pot accelera procedurile juridice în cauzele transfrontaliere și, prin urmare, pot contribui în mod semnificativ la îmbunătățirea funcționării pieței interne în folosul atât al întreprinderilor, cât și al cetățenilor, și pot facilita accesul la justiție al cetățenilor care își exercită dreptul la libera circulație;

| I. | întrucât Comisia ar trebui să inventarieze programele de formare și instituțiile de pregătire naționale în domeniul dreptului pentru a identifica, printre altele, cele mai bune practici din domeniu; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia ar trebui să inventarieze programele de formare și instituțiile de pregătire naționale în domeniul dreptului pentru a identifica, printre altele, cele mai bune practici din domeniu;

| J. | întrucât este necesar să se valorifice structurile și rețelele existente, în special Rețeaua Europeană de Formare Judiciară și Academia de Drept European și întrucât, la stabilirea proiectelor-pilot de formare judiciară, este necesar să fie implicate Rețeaua de președinți ai Curților Supreme de Justiție ale UE, Rețeaua europeană de Consilii Superioare ale Magistraturii, Asociația Consiliilor de Stat și a Jurisdicțiilor Administrative Supreme a Uniunii Europene și Rețeaua Eurojustice a procurorilor generali europeni, |
| --- | --- |

J.

întrucât este necesar să se valorifice structurile și rețelele existente, în special Rețeaua Europeană de Formare Judiciară și Academia de Drept European și întrucât, la stabilirea proiectelor-pilot de formare judiciară, este necesar să fie implicate Rețeaua de președinți ai Curților Supreme de Justiție ale UE, Rețeaua europeană de Consilii Superioare ale Magistraturii, Asociația Consiliilor de Stat și a Jurisdicțiilor Administrative Supreme a Uniunii Europene și Rețeaua Eurojustice a procurorilor generali europeni,

| 1. | salută reacția rapidă a Comisiei la sugestiile incluse în rezoluția Parlamentului din 25 noiembrie 2009; |
| --- | --- |

1.

salută reacția rapidă a Comisiei la sugestiile incluse în rezoluția Parlamentului din 25 noiembrie 2009;

| 2. | invită Comisia și Consiliul să se asigure că Parlamentul este pe deplin implicat în concepția și adoptarea aranjamentelor privind formarea judiciară, în special a proiectelor-pilot prevăzute în planul de acțiune al Comisiei în temeiul articolelor 81 și 82 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia și Consiliul să se asigure că Parlamentul este pe deplin implicat în concepția și adoptarea aranjamentelor privind formarea judiciară, în special a proiectelor-pilot prevăzute în planul de acțiune al Comisiei în temeiul articolelor 81 și 82 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | consideră că proiectele-pilot propuse nu ar trebui să se reducă, în ceea ce privește magistrații, la programe de schimb de tip Erasmus; |
| --- | --- |

3.

consideră că proiectele-pilot propuse nu ar trebui să se reducă, în ceea ce privește magistrații, la programe de schimb de tip Erasmus;

| 4. | invită Comisia să demareze procedurile de consultare, în special a Parlamentului, în vederea concepției și pregătirii în cel mai scurt timp a viitoarelor proiecte-pilot; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să demareze procedurile de consultare, în special a Parlamentului, în vederea concepției și pregătirii în cel mai scurt timp a viitoarelor proiecte-pilot;

| 5. | îndeamnă Comisia să prezinte, în cel mai scurt timp și în cooperare cu statele membre reunite în cadrul Consiliului, propuneri pentru crearea unei rețele de organisme de formare judiciară în întreaga Uniune Europeană, acreditate să ofere magistraților, în mod stabil și continuu, cursuri de familiarizare cu dreptul intern, dreptul comparativ și dreptul internațional; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia să prezinte, în cel mai scurt timp și în cooperare cu statele membre reunite în cadrul Consiliului, propuneri pentru crearea unei rețele de organisme de formare judiciară în întreaga Uniune Europeană, acreditate să ofere magistraților, în mod stabil și continuu, cursuri de familiarizare cu dreptul intern, dreptul comparativ și dreptul internațional;

| 6. | invită Comisia să consulte Parlamentul cu privire la planuri separate de creare a unei instituții care să aibă la bază structurile și rețelele existente, în special Rețeaua Europeană de Formare Judiciară și Academia de Drept European; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să consulte Parlamentul cu privire la planuri separate de creare a unei instituții care să aibă la bază structurile și rețelele existente, în special Rețeaua Europeană de Formare Judiciară și Academia de Drept European;

| 7. | îndeamnă Comisia să prezinte în cel mai scurt timp propuneri concrete de finanțare a viitorului Plan de acțiune pentru formarea judiciară; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă Comisia să prezinte în cel mai scurt timp propuneri concrete de finanțare a viitorului Plan de acțiune pentru formarea judiciară;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului.

---

(1)  COM(2010)0171.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0352.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0090.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/132 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/132

---

Joi, 17 iunie 2010Un nou impuls pentru strategia de dezvoltare durabilă a acvaculturii europene

P7_TA(2010)0243

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la un nou impuls pentru strategia de dezvoltare durabilă a acvaculturii europene (2009/2107(INI))

2011/C 236 E/24

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Construirea unui viitor durabil pentru acvacultură - un nou impuls pentru strategia de dezvoltare durabilă a acvaculturii europene” (COM(2009)0162),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 710/2009 al Comisiei din 5 august 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 889/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului în ceea ce privește stabilirea de norme detaliate privind producția ecologică de animale de acvacultură și de alge marine (1),

având în vedere propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 708/2007 privind utilizarea în acvacultură a speciilor exotice și a speciilor absente la nivel local (COM(2009)0541),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 257/2009 al Comisiei din 24 martie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 794/2004 în privința fișei de informații suplimentare pentru notificarea ajutoarelor pentru pescuit și acvacultură (2),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 248/2009 al Comisiei din 19 martie 2009 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului în ceea ce privește notificările referitoare la recunoașterea organizațiilor de producători, fixarea prețurilor și a intervențiilor în cadrul organizării comune a pieței în sectorul produselor pescărești și de acvacultură (reformare) (3),

având în vedere Directiva 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură (4) și Decizia 2008/946/CE a Comisiei din 12 decembrie 2008 de punere în aplicare a Directivei 2006/88/CE a Consiliului în ceea ce privește cerințele referitoare la plasarea în carantină a animalelor de acvacultură (5),

având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (6),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind eticheta UE ecologică (7),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice (8),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 271/2010 al Comisiei din 24 martie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 889/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului, în ceea ce privește sigla Uniunii Europene pentru producție ecologică (9),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1251/2008 al Comisiei din 12 decembrie 2008 de punere în aplicare a Directivei 2006/88/CE a Consiliului în ceea ce privește condițiile și cerințele de certificare pentru introducerea pe piață și importul în Comunitate de animale de acvacultură și produse obținute din aceste animale și de stabilire a unei liste a speciilor-vectori (10),

având în vedere comunicările Comisiei intitulate „Orientări pentru o abordare integrată în domeniul politicii maritime: Realizarea celor mai bune practici de guvernare maritimă integrată și de consultare a părților interesate” (COM(2008)0395), „Foaie de parcurs privind amenajarea spațiului maritim. Realizarea principiilor comune în UE” (COM(2008)0791) și „Dezvoltarea dimensiunii internaționale a politicii maritime integrate a Uniunii Europene” (COM(2009)0536), precum și recentul raport intermediar privind politica maritimă integrată a Uniunii Europene (COM(2009)0540),

având în vedere rapoartele științifice și avizele emise de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) în 2008 privind bunăstarea a șase dintre principalele specii de pești crescute în UE, precum și avizele științifice emise de EFSA în 2008 privind bunăstarea în momentul sacrificării a opt specii de pești din crescătorii,

având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2010 (11) referitoare la Cartea verde a Comisiei privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului (COM(2009)0163),

având în vedere Rezoluția sa din 4 decembrie 2008 (12) referitoare la elaborarea unui plan european de gestionare a efectivelor de cormorani,

având în vedere Rezoluția sa din 2 septembrie 2008 (13) referitoare la pescuit și acvacultură în contextul managementului integrat al zonelor litorale în Europa,

având în vedere poziția sa din 31 ianuarie 2008 (14) referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de către statele membre a statisticilor în domeniul acvaculturii,

având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2007 (15) privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură,

având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2006 (16) privind lansarea unei dezbateri referitoare la o abordare comunitară în ceea ce privește programele de etichetare ecologică pentru produsele de pescuit,

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2003 (17) privind acvacultura în Uniunea Europeană: considerații despre prezent și viitor,

având în vedere Orientările pentru examinarea ajutoarelor de stat pentru pescuit și acvacultură (18) și Acceptarea acestora de către statele membre (19),

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și Rezoluția sa din 7 mai 2009 referitoare la noul rol și noile responsabilități ale Parlamentului care decurg din Tratatul de la Lisabona (20),

având în vedere raportul celei de-a patra sesiuni a subcomisiei FAO privind acvacultura (21),

având în vedere Codul de conduită al FAO pentru un pescuit responsabil (22),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0150/2010),

| A. | întrucât, în prezent, nu există un cadru legislativ specific și armonizat al UE pentru sectorul acvaculturii; întrucât acest sector este abordat, în schimb, în cadrul unor texte legislative diverse ale UE din diverse domenii (mediu, sănătate publică, etc) și al legislațiilor naționale, care pot varia mult de la un stat membru la altul, creând astfel confuzie printre operatorii din domeniu, dincolo de faptul că generează discriminare și distorsionări ale pieței; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în prezent, nu există un cadru legislativ specific și armonizat al UE pentru sectorul acvaculturii; întrucât acest sector este abordat, în schimb, în cadrul unor texte legislative diverse ale UE din diverse domenii (mediu, sănătate publică, etc) și al legislațiilor naționale, care pot varia mult de la un stat membru la altul, creând astfel confuzie printre operatorii din domeniu, dincolo de faptul că generează discriminare și distorsionări ale pieței;

| B. | întrucât, în acest context, cea mai adecvată măsură ar consta în propunerea de către Comisie a unui regulament de stabilire a normelor pentru sectorul acvaculturii, ceea ce ar introduce claritatea legislativă necesară; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în acest context, cea mai adecvată măsură ar consta în propunerea de către Comisie a unui regulament de stabilire a normelor pentru sectorul acvaculturii, ceea ce ar introduce claritatea legislativă necesară;

| C. | întrucât acvacultura reprezintă un sector economic inovator, cu potențial tehnologic înalt, care necesită investiții structurale și de cercetare substanțiale, o planificare operațională și financiară pe termen lung și, prin urmare, certitudine juridică, precum și cadre legislative clare și stabile; |
| --- | --- |

C.

întrucât acvacultura reprezintă un sector economic inovator, cu potențial tehnologic înalt, care necesită investiții structurale și de cercetare substanțiale, o planificare operațională și financiară pe termen lung și, prin urmare, certitudine juridică, precum și cadre legislative clare și stabile;

| D. | întrucât sectorul acvaculturii este strâns legat de unele dintre cele mai importante domenii pentru societatea noastră, cum ar fi mediul înconjurător, turismul, planificarea urbană, dezvoltarea regională, sănătatea publică și protecția consumatorului; întrucât este esențial, în consecință, să se țină seama de interesele acestui sector și să i se asigure un tratament echitabil; |
| --- | --- |

D.

întrucât sectorul acvaculturii este strâns legat de unele dintre cele mai importante domenii pentru societatea noastră, cum ar fi mediul înconjurător, turismul, planificarea urbană, dezvoltarea regională, sănătatea publică și protecția consumatorului; întrucât este esențial, în consecință, să se țină seama de interesele acestui sector și să i se asigure un tratament echitabil;

| E. | întrucât toate formele de acvacultură trebuie să fie sustenabile și corecte din punct de vedere social și, prin urmare, ecosistemele nu trebuie să aibă de suferit de pe urma creșterii concentrațiilor de substanțe naturale și de substanțe produse de om, cum ar fi substanțele chimice nedegradabile și dioxidul de carbon, sau de pe urma perturbării fizice; |
| --- | --- |

E.

întrucât toate formele de acvacultură trebuie să fie sustenabile și corecte din punct de vedere social și, prin urmare, ecosistemele nu trebuie să aibă de suferit de pe urma creșterii concentrațiilor de substanțe naturale și de substanțe produse de om, cum ar fi substanțele chimice nedegradabile și dioxidul de carbon, sau de pe urma perturbării fizice;

| F. | întrucât Comunicarea Comisiei din 19 septembrie 2002 (COM(2002)0511) s-a dovedit a fi în mod clar nepotrivită în încercarea de a încuraja statele membre să dea un impuls semnificativ dezvoltării sectorului acvaculturii al UE, în timp ce, în deceniul trecut, s-a înregistrat o dezvoltare semnificativă a acestuia la nivel mondial, precum și o creștere a cererii de produse pescărești, provenite atât din capturi cât și din crescătoriile de pești, și o creștere bruscă a importurilor din țările terțe; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comunicarea Comisiei din 19 septembrie 2002 (COM(2002)0511) s-a dovedit a fi în mod clar nepotrivită în încercarea de a încuraja statele membre să dea un impuls semnificativ dezvoltării sectorului acvaculturii al UE, în timp ce, în deceniul trecut, s-a înregistrat o dezvoltare semnificativă a acestuia la nivel mondial, precum și o creștere a cererii de produse pescărești, provenite atât din capturi cât și din crescătoriile de pești, și o creștere bruscă a importurilor din țările terțe;

| G. | întrucât UE este un importator net de produse pescărești și de acvacultură, iar cererea pentru aceste produse este în creștere atât la nivel global, ca urmare a creșterii populației mondiale, cât și la nivel comunitar, ca urmare a aderării la UE, în trecut și în viitor, a unor țări în care această tendință de creștere a cererii este chiar mai accentuată, și, de asemenea, deoarece modelele de consum sunt orientate din ce în ce mai mult către alimentele bazate pe produse mai sănătoase; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE este un importator net de produse pescărești și de acvacultură, iar cererea pentru aceste produse este în creștere atât la nivel global, ca urmare a creșterii populației mondiale, cât și la nivel comunitar, ca urmare a aderării la UE, în trecut și în viitor, a unor țări în care această tendință de creștere a cererii este chiar mai accentuată, și, de asemenea, deoarece modelele de consum sunt orientate din ce în ce mai mult către alimentele bazate pe produse mai sănătoase;

| H. | întrucât, în plus, este necesar un sistem fiabil de certificare a produselor de acvacultură; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în plus, este necesar un sistem fiabil de certificare a produselor de acvacultură;

| I. | întrucât sectorul acvaculturii durabile al Comunității poate contribui în mod decisiv la asigurarea aprovizionării cu alimente de înaltă calitate în ceea ce privește produsele pescărești și, astfel, la reducerea presiunii exercitate asupra speciilor sălbatice prin diversificarea surselor de aprovizionare pentru produsele pescărești și de acvacultură, jucând, prin aceasta, un rol important în securitatea alimentară, în activitățile economice și în ocuparea forței de muncă, în special în regiunile rurale și cele de coastă; |
| --- | --- |

I.

întrucât sectorul acvaculturii durabile al Comunității poate contribui în mod decisiv la asigurarea aprovizionării cu alimente de înaltă calitate în ceea ce privește produsele pescărești și, astfel, la reducerea presiunii exercitate asupra speciilor sălbatice prin diversificarea surselor de aprovizionare pentru produsele pescărești și de acvacultură, jucând, prin aceasta, un rol important în securitatea alimentară, în activitățile economice și în ocuparea forței de muncă, în special în regiunile rurale și cele de coastă;

| J. | întrucât UE ar trebui, prin urmare, să acorde sectorului acvaculturii durabile și dezvoltării acestuia la nivelul UE o importanță strategică mai mare, alocându-i sprijinul financiar necesar, ținând seama de faptul că tehnologia înaltă necesară pentru desfășurarea activităților de acvacultură presupune adeseori investiții substanțiale din partea întreprinderilor, indiferent de dimensiunea acestora; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE ar trebui, prin urmare, să acorde sectorului acvaculturii durabile și dezvoltării acestuia la nivelul UE o importanță strategică mai mare, alocându-i sprijinul financiar necesar, ținând seama de faptul că tehnologia înaltă necesară pentru desfășurarea activităților de acvacultură presupune adeseori investiții substanțiale din partea întreprinderilor, indiferent de dimensiunea acestora;

| K. | întrucât, având în vedere importanța dezvoltării sectorului acvaculturii, Comisia este îndemnată să aloce o parte din Fondul European pentru Pescuit în acest scop; întrucât este necesar ca instrumentele relevante să fie suficient de flexibile și de eficace pentru a asigura dezvoltarea sectorului, inclusiv în materie de cercetare științifică; |
| --- | --- |

K.

întrucât, având în vedere importanța dezvoltării sectorului acvaculturii, Comisia este îndemnată să aloce o parte din Fondul European pentru Pescuit în acest scop; întrucât este necesar ca instrumentele relevante să fie suficient de flexibile și de eficace pentru a asigura dezvoltarea sectorului, inclusiv în materie de cercetare științifică;

| L. | întrucât volumul mare de cercetări și de inovare tehnică necesar pentru a asigura competitivitatea și durabilitatea acvaculturii și a permite operatorilor să aibă succes în acest sector depășește posibilitățile multor întreprinderi din domeniu, indiferent dacă acestea sunt IMM-uri sau întreprinderi mari; |
| --- | --- |

L.

întrucât volumul mare de cercetări și de inovare tehnică necesar pentru a asigura competitivitatea și durabilitatea acvaculturii și a permite operatorilor să aibă succes în acest sector depășește posibilitățile multor întreprinderi din domeniu, indiferent dacă acestea sunt IMM-uri sau întreprinderi mari;

| M. | întrucât, pentru a fi eficientă, o politică durabilă privind acvacultura va trebui să fie structurată astfel încât să promoveze și să încurajeze implicarea multidisciplinară și coordonată a tuturor sectoarelor legate de această activitate; |
| --- | --- |

M.

întrucât, pentru a fi eficientă, o politică durabilă privind acvacultura va trebui să fie structurată astfel încât să promoveze și să încurajeze implicarea multidisciplinară și coordonată a tuturor sectoarelor legate de această activitate;

| N. | întrucât UE a pus deja în aplicare o politică de sprijinire a produselor agricole ecologice și de acvacultură prin intermediul adoptării Regulamentelor (CE) nr. 834/2007, (CE) nr. 889/2008 și (CE) nr. 710/2009, ca element fundamental al unui sector european al acvaculturii durabile, strâns legat de optimizarea propriului său produs în vederea creșterii competitivității și a îmbunătățirii protecției consumatorului, precum și a informațiilor și a libertății de alegere a consumatorului; |
| --- | --- |

N.

întrucât UE a pus deja în aplicare o politică de sprijinire a produselor agricole ecologice și de acvacultură prin intermediul adoptării Regulamentelor (CE) nr. 834/2007, (CE) nr. 889/2008 și (CE) nr. 710/2009, ca element fundamental al unui sector european al acvaculturii durabile, strâns legat de optimizarea propriului său produs în vederea creșterii competitivității și a îmbunătățirii protecției consumatorului, precum și a informațiilor și a libertății de alegere a consumatorului;

| O. | întrucât orice politică durabilă privind acvacultura, elaborată la nivel comunitar sau național, trebuie să țină seama de diferențele dintre diferitele tipuri de producții de acvacultură (pești de apă sărată și dulce, moluște, crustacee, alge marine și echinoderme), prevăzând măsuri bine adaptate propriilor structuri și problemelor în materie de piață și de concurență cu care acestea se pot confrunta; |
| --- | --- |

O.

întrucât orice politică durabilă privind acvacultura, elaborată la nivel comunitar sau național, trebuie să țină seama de diferențele dintre diferitele tipuri de producții de acvacultură (pești de apă sărată și dulce, moluște, crustacee, alge marine și echinoderme), prevăzând măsuri bine adaptate propriilor structuri și problemelor în materie de piață și de concurență cu care acestea se pot confrunta;

| P. | întrucât măsurile de promovare a dezvoltării unei acvaculturi durabile trebuie să țină seama, în anumite cazuri, de necesitatea reducerii la minim a nivelului de stres cauzat de densitatea crescătoriilor sau de transport, precum și de necesitatea găsirii unor metode de sacrificare mai umane, și, în general, de bunăstarea peștilor; |
| --- | --- |

P.

întrucât măsurile de promovare a dezvoltării unei acvaculturi durabile trebuie să țină seama, în anumite cazuri, de necesitatea reducerii la minim a nivelului de stres cauzat de densitatea crescătoriilor sau de transport, precum și de necesitatea găsirii unor metode de sacrificare mai umane, și, în general, de bunăstarea peștilor;

| Q. | întrucât la articolul 13 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene se recunoaște că peștii sunt creaturi sensibile și se prevede că, la elaborarea și punerea în aplicare a politicilor lor în domeniul pescuitului, Uniunea și statele membre trebuie să țină seama de toate cerințele bunăstării animalelor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât la articolul 13 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene se recunoaște că peștii sunt creaturi sensibile și se prevede că, la elaborarea și punerea în aplicare a politicilor lor în domeniul pescuitului, Uniunea și statele membre trebuie să țină seama de toate cerințele bunăstării animalelor;

| R. | întrucât, în multe țări din UE, operatorii din sectorul acvaculturii sunt împovărați de obstacole birocratice și de formalități administrative excesive, care decurg din cadrul juridic existent și care limitează productivitatea și competitivitatea întreprinderilor lor, contribuind semnificativ la descurajarea investitorilor; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în multe țări din UE, operatorii din sectorul acvaculturii sunt împovărați de obstacole birocratice și de formalități administrative excesive, care decurg din cadrul juridic existent și care limitează productivitatea și competitivitatea întreprinderilor lor, contribuind semnificativ la descurajarea investitorilor;

| S. | întrucât peștii reprezintă hrana naturală a multor specii de pești de crescătorie și majoritatea fermelor piscicole aplică un regim alimentar bazat, într-o anumită măsură, pe făină de pește și ulei de pește; |
| --- | --- |

S.

întrucât peștii reprezintă hrana naturală a multor specii de pești de crescătorie și majoritatea fermelor piscicole aplică un regim alimentar bazat, într-o anumită măsură, pe făină de pește și ulei de pește;

| T. | întrucât, în același timp, numeroase țări din UE nu dispun de planuri specifice de amenajare a teritoriului la nivel național sau regional, care să reglementeze întreprinderile din zonele continentale, costiere și maritime și care să definească în mod clar zonele disponibile pentru înființarea de crescătorii, pentru a evita conflictele de interese ușor de prevăzut cu politicile de protecție a mediului și cu alte sectoare economice (de exemplu, sectorul turismului, al agriculturii, al pescuitului costier etc.); |
| --- | --- |

T.

întrucât, în același timp, numeroase țări din UE nu dispun de planuri specifice de amenajare a teritoriului la nivel național sau regional, care să reglementeze întreprinderile din zonele continentale, costiere și maritime și care să definească în mod clar zonele disponibile pentru înființarea de crescătorii, pentru a evita conflictele de interese ușor de prevăzut cu politicile de protecție a mediului și cu alte sectoare economice (de exemplu, sectorul turismului, al agriculturii, al pescuitului costier etc.);

| U. | întrucât o politică durabilă privind acvacultura poate exista alături de rețeaua „Natura 2000” și poate chiar contribui în mod pozitiv la gestionarea acesteia în cazurile în care obiectivele de conservare a sitului permit acest lucru, precum și la bunăstarea populațiilor în cauză atunci când este vorba de activități tradiționale de pescuit al crustaceelor sau de crescătorii de dimensiuni corespunzătoare pentru care nu există amplasamente alternative, care respectă normele comunitare privind evaluarea impactului asupra mediului și sunt compatibile cu dispozițiile privind protecția habitatelor; |
| --- | --- |

U.

întrucât o politică durabilă privind acvacultura poate exista alături de rețeaua „Natura 2000” și poate chiar contribui în mod pozitiv la gestionarea acesteia în cazurile în care obiectivele de conservare a sitului permit acest lucru, precum și la bunăstarea populațiilor în cauză atunci când este vorba de activități tradiționale de pescuit al crustaceelor sau de crescătorii de dimensiuni corespunzătoare pentru care nu există amplasamente alternative, care respectă normele comunitare privind evaluarea impactului asupra mediului și sunt compatibile cu dispozițiile privind protecția habitatelor;

| V. | întrucât produsele provenite din UE trebuie să facă față unei concurențe acerbe din partea importurilor din țările din afara UE (în special din Turcia, Chile, Vietnam și China), unde întreprinderile pot produce la costuri mult mai mici, având în vedere că nu sunt supuse unor constrângeri juridice și reglementări fitosanitare și de mediu la fel de stricte, și pot oferi salarii mai mici (dumping social), fapt care crește presiunea asupra sectorului acvaculturii din UE, afectând calitatea alimentelor și punând în pericol sănătatea consumatorilor; |
| --- | --- |

V.

întrucât produsele provenite din UE trebuie să facă față unei concurențe acerbe din partea importurilor din țările din afara UE (în special din Turcia, Chile, Vietnam și China), unde întreprinderile pot produce la costuri mult mai mici, având în vedere că nu sunt supuse unor constrângeri juridice și reglementări fitosanitare și de mediu la fel de stricte, și pot oferi salarii mai mici (dumping social), fapt care crește presiunea asupra sectorului acvaculturii din UE, afectând calitatea alimentelor și punând în pericol sănătatea consumatorilor;

| W. | întrucât activitățile de acvacultură au un impact asupra mediului mai puțin important decât cel al altor sectoare primare, iar produsele de acvacultură sunt, astfel, mai sustenabile; întrucât o parte a societății civile europene nu cunoaște acest lucru, ceea ce poate conduce la apariția unor prejudecăți nefondate în legătură cu aceste produse; |
| --- | --- |

W.

întrucât activitățile de acvacultură au un impact asupra mediului mai puțin important decât cel al altor sectoare primare, iar produsele de acvacultură sunt, astfel, mai sustenabile; întrucât o parte a societății civile europene nu cunoaște acest lucru, ceea ce poate conduce la apariția unor prejudecăți nefondate în legătură cu aceste produse;

| X. | întrucât, în numeroase zone, pagubele cauzate de cormorani periclitează existența întreprinderilor piscicole tradiționale; |
| --- | --- |

X.

întrucât, în numeroase zone, pagubele cauzate de cormorani periclitează existența întreprinderilor piscicole tradiționale;

Aspecte generale

| 1. | salută inițiativa Comisiei de a prezenta Comunicarea COM(2009)0162, menționată mai sus, pe care o apreciază drept un indiciu al atenției sporite acordate sectorului acvaculturii durabile, și își exprimă speranța că aceasta va determina o revizuire legislativă mult mai bine adaptată nevoilor și provocărilor cu care acest sector se confruntă și îl va consolida la nivel mondial; |
| --- | --- |

1.

salută inițiativa Comisiei de a prezenta Comunicarea COM(2009)0162, menționată mai sus, pe care o apreciază drept un indiciu al atenției sporite acordate sectorului acvaculturii durabile, și își exprimă speranța că aceasta va determina o revizuire legislativă mult mai bine adaptată nevoilor și provocărilor cu care acest sector se confruntă și îl va consolida la nivel mondial;

| 2. | subliniază că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul European a încetat a mai fi un organism consultativ în ceea ce privește sectorul pescuitului și a devenit colegislator și în sectorul acvaculturii; |
| --- | --- |

2.

subliniază că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul European a încetat a mai fi un organism consultativ în ceea ce privește sectorul pescuitului și a devenit colegislator și în sectorul acvaculturii;

| 3. | consideră că orice reformă legislativă a sectorului acvaculturii ar trebui să corespundă, într-un mod armonios și complementar, procesului actual de reformă al Politicii comune în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

3.

consideră că orice reformă legislativă a sectorului acvaculturii ar trebui să corespundă, într-un mod armonios și complementar, procesului actual de reformă al Politicii comune în domeniul pescuitului;

| 4. | subliniază că Parlamentul a atras deja atenția asupra necesității elaborării mai multor reglementări concise, coerente și transparente cu privire la acvacultură; |
| --- | --- |

4.

subliniază că Parlamentul a atras deja atenția asupra necesității elaborării mai multor reglementări concise, coerente și transparente cu privire la acvacultură;

| 5. | este de părere că un sector al acvaculturii solid și durabil ar putea acționa ca un catalizator în vederea dezvoltării multor zone periferice, costiere și rurale din statele membre și ar putea contribui la dezvoltarea producției locale, cu beneficii semnificative inclusiv pentru consumatori, sub forma unor produse alimentare de înaltă calitate, sănătoase și obținute prin metode de producție durabile; |
| --- | --- |

5.

este de părere că un sector al acvaculturii solid și durabil ar putea acționa ca un catalizator în vederea dezvoltării multor zone periferice, costiere și rurale din statele membre și ar putea contribui la dezvoltarea producției locale, cu beneficii semnificative inclusiv pentru consumatori, sub forma unor produse alimentare de înaltă calitate, sănătoase și obținute prin metode de producție durabile;

| 6. | consideră că competitivitatea acvaculturii comunitare ar trebui consolidată printr-un sprijin intens, activ, specific și constant pentru cercetare și dezvoltarea tehnologică, aceasta fiind o condiție esențială pentru dezvoltarea unui sector al acvaculturii durabil, modern, eficient, viabil din punct de vedere economic și nedăunător mediului înconjurător; subliniază, de asemenea, că rețelele de cercetare, grupurile de cercetare multidisciplinare, transferul de tehnologie și coordonarea dintre sector și oamenii de știință prin intermediul platformelor tehnologice sunt indispensabile pentru a asigura o rentabilitate ridicată a investițiilor în cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

6.

consideră că competitivitatea acvaculturii comunitare ar trebui consolidată printr-un sprijin intens, activ, specific și constant pentru cercetare și dezvoltarea tehnologică, aceasta fiind o condiție esențială pentru dezvoltarea unui sector al acvaculturii durabil, modern, eficient, viabil din punct de vedere economic și nedăunător mediului înconjurător; subliniază, de asemenea, că rețelele de cercetare, grupurile de cercetare multidisciplinare, transferul de tehnologie și coordonarea dintre sector și oamenii de știință prin intermediul platformelor tehnologice sunt indispensabile pentru a asigura o rentabilitate ridicată a investițiilor în cercetare și dezvoltare;

| 7. | salută crearea Platformei europene pentru tehnologie și inovare în domeniul acvaculturii, ținând seama de necesitatea de a sprijini sectorul acvaculturii prin excelență în cercetare și inovare în scopul de a răspunde noilor provocări; |
| --- | --- |

7.

salută crearea Platformei europene pentru tehnologie și inovare în domeniul acvaculturii, ținând seama de necesitatea de a sprijini sectorul acvaculturii prin excelență în cercetare și inovare în scopul de a răspunde noilor provocări;

| 8. | consideră că succesul sectorului durabil al acvaculturii europene va depinde în mare măsură de crearea unui mediu, la nivel național și local, care să fie mai prielnic afacerilor, și solicită, așadar, statelor membre, să accelereze neîntârziat acțiunile lor în această direcție și să promoveze schimburile de experiență și de bune practici la nivelul UE; |
| --- | --- |

8.

consideră că succesul sectorului durabil al acvaculturii europene va depinde în mare măsură de crearea unui mediu, la nivel național și local, care să fie mai prielnic afacerilor, și solicită, așadar, statelor membre, să accelereze neîntârziat acțiunile lor în această direcție și să promoveze schimburile de experiență și de bune practici la nivelul UE;

| 9. | subliniază că reducerea formalităților administrative va încuraja investițiile în acest sector și consideră că este esențial ca statele membre, în strânsă cooperare cu autoritățile locale, să pună cât mai curând în aplicare proceduri de simplificare administrativă prin adoptarea unor proceduri de concesionare standardizate cu privire la cererile de înființare a unor crescătorii noi; |
| --- | --- |

9.

subliniază că reducerea formalităților administrative va încuraja investițiile în acest sector și consideră că este esențial ca statele membre, în strânsă cooperare cu autoritățile locale, să pună cât mai curând în aplicare proceduri de simplificare administrativă prin adoptarea unor proceduri de concesionare standardizate cu privire la cererile de înființare a unor crescătorii noi;

| 10. | consideră că un sector al acvaculturii durabil ar trebui să poată oferi consumatorilor produse alimentare de înaltă calitate, asigurând-le acestora o nutriție sănătoasă și echilibrată; |
| --- | --- |

10.

consideră că un sector al acvaculturii durabil ar trebui să poată oferi consumatorilor produse alimentare de înaltă calitate, asigurând-le acestora o nutriție sănătoasă și echilibrată;

| 11. | consideră că sistemele de acvacultură care diminuează stocurile halieutice din mediul sălbatic sau poluează apele de coastă trebuie privite ca fiind nedurabile și este de opinie că acvacultura europeană ar trebui să acorde prioritate speciilor ierbivore, respectiv carnivore care se pot dezvolta cu un consum redus de făină de pește și ulei de pește; |
| --- | --- |

11.

consideră că sistemele de acvacultură care diminuează stocurile halieutice din mediul sălbatic sau poluează apele de coastă trebuie privite ca fiind nedurabile și este de opinie că acvacultura europeană ar trebui să acorde prioritate speciilor ierbivore, respectiv carnivore care se pot dezvolta cu un consum redus de făină de pește și ulei de pește;

| 12. | subliniază că, pentru a se extinde în Europa, sectorul acvaculturii se bazează pe o dezvoltare continuă care urmărește reducerea coeficientului alimentar („feed factor”) al proteinelor obținute din pescuitul în mediul sălbatic raportate la produs; subliniază că stocurile halieutice din mediul sălbatic care pot fi utilizate pentru producția de hrană sunt limitate și, în multe cazuri supraexploatate; prin urmare, dezvoltarea acvaculturii ar trebui să se concentreze mai mult asupra speciilor ierbivore, respectiv ihtiofage care pot favoriza o scădere semnificativă a coeficientului alimentar; |
| --- | --- |

12.

subliniază că, pentru a se extinde în Europa, sectorul acvaculturii se bazează pe o dezvoltare continuă care urmărește reducerea coeficientului alimentar („feed factor”) al proteinelor obținute din pescuitul în mediul sălbatic raportate la produs; subliniază că stocurile halieutice din mediul sălbatic care pot fi utilizate pentru producția de hrană sunt limitate și, în multe cazuri supraexploatate; prin urmare, dezvoltarea acvaculturii ar trebui să se concentreze mai mult asupra speciilor ierbivore, respectiv ihtiofage care pot favoriza o scădere semnificativă a coeficientului alimentar;

| 13. | consideră că este urgent și important să se stabilească și să se consolideze criterii riguroase și transparente în materie de calitate și trasabilitate a produselor de acvacultură în cadrul UE, să se îmbunătățească alimentația peștilor, să se introducă și să se consolideze criterii de certificare pentru produsele de acvacultură de înaltă calitate și pentru producția de acvacultură ecologică; |
| --- | --- |

13.

consideră că este urgent și important să se stabilească și să se consolideze criterii riguroase și transparente în materie de calitate și trasabilitate a produselor de acvacultură în cadrul UE, să se îmbunătățească alimentația peștilor, să se introducă și să se consolideze criterii de certificare pentru produsele de acvacultură de înaltă calitate și pentru producția de acvacultură ecologică;

| 14. | consideră că obiectivul principal al ecocertificării pentru produsele de acvacultură ar trebui să fie de a promova utilizarea resurselor acvatice vii într-un mod care nu dăunează mediului în contextul unei dezvoltări durabile care acordă importanța cuvenită factorilor de mediu, economici și sociali și care respectă principiile Codului de conduită pentru un pescuit responsabil (23) și viitoarele linii directoare ale FAO; |
| --- | --- |

14.

consideră că obiectivul principal al ecocertificării pentru produsele de acvacultură ar trebui să fie de a promova utilizarea resurselor acvatice vii într-un mod care nu dăunează mediului în contextul unei dezvoltări durabile care acordă importanța cuvenită factorilor de mediu, economici și sociali și care respectă principiile Codului de conduită pentru un pescuit responsabil (23) și viitoarele linii directoare ale FAO;

| 15. | invită Comisia să introducă un program european de etichetare ecologică a produselor pescărești și de acvacultură care să respecte orientările comunitare privind etichetarea ecologică; subliniază că etichetarea ecologică nu înseamnă numai un avantaj competitiv pentru produsele de acvacultură europene, ci, de asemenea, conferă transparență unei piețe în care proliferarea certificărilor private poate induce în eroare consumatorii; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să introducă un program european de etichetare ecologică a produselor pescărești și de acvacultură care să respecte orientările comunitare privind etichetarea ecologică; subliniază că etichetarea ecologică nu înseamnă numai un avantaj competitiv pentru produsele de acvacultură europene, ci, de asemenea, conferă transparență unei piețe în care proliferarea certificărilor private poate induce în eroare consumatorii;

| 16. | invită Comisia să ia măsuri pentru a asigura că popularea fermelor de acvacultură nu afectează starea naturală sau viabilitatea populațiilor sălbatice, ecosistemele marine și biodiversitatea în ansamblul său; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să ia măsuri pentru a asigura că popularea fermelor de acvacultură nu afectează starea naturală sau viabilitatea populațiilor sălbatice, ecosistemele marine și biodiversitatea în ansamblul său;

| 17. | consideră că asistența financiară acordată pentru compensarea pagubelor cauzate de animalele protejate prin lege reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru dezvoltarea unui sector al acvaculturii durabil, modern și eficient; |
| --- | --- |

17.

consideră că asistența financiară acordată pentru compensarea pagubelor cauzate de animalele protejate prin lege reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru dezvoltarea unui sector al acvaculturii durabil, modern și eficient;

| 18. | consideră că, deși toate propunerile de legislație a UE ar trebui să trateze aspecte generale precum evaluarea impactului asupra mediului, utilizarea și protecția apei și trasabilitatea produselor, acestea nu ar trebui să adopte o abordare generică sau nediferențiată; |
| --- | --- |

18.

consideră că, deși toate propunerile de legislație a UE ar trebui să trateze aspecte generale precum evaluarea impactului asupra mediului, utilizarea și protecția apei și trasabilitatea produselor, acestea nu ar trebui să adopte o abordare generică sau nediferențiată;

| 19. | subliniază nevoia unui angajament mai ferm al UE privind investițiile în acvacultura durabilă, sub forma unor investiții suplimentare în cadrul Fondului European pentru Pescuit, acordându-se prioritate celor mai bune practici de mediu; subliniază, cu toate acestea, că finanțarea în viitor a activităților legate de acvacultură ar trebui să fie posibilă numai în corelație cu punerea în aplicare efectivă a Directivei privind evaluarea efectelor asupra mediului (24), pentru a asigura că proiectele finanțate nu au ca rezultat degradarea mediului sau a stocurilor de pești sălbatici sau de crustacee; |
| --- | --- |

19.

subliniază nevoia unui angajament mai ferm al UE privind investițiile în acvacultura durabilă, sub forma unor investiții suplimentare în cadrul Fondului European pentru Pescuit, acordându-se prioritate celor mai bune practici de mediu; subliniază, cu toate acestea, că finanțarea în viitor a activităților legate de acvacultură ar trebui să fie posibilă numai în corelație cu punerea în aplicare efectivă a Directivei privind evaluarea efectelor asupra mediului (24), pentru a asigura că proiectele finanțate nu au ca rezultat degradarea mediului sau a stocurilor de pești sălbatici sau de crustacee;

| 20. | subliniază că respectarea biodiversității ar trebui să reprezinte un principiu de bază al politicii UE în domeniul acvaculturii, în ceea ce privește atât apele interne, cât și dimensiunea externă a strategiei de acvacultură, oferind sprijin pisciculturii doar în cazul în care speciile în cauză sunt locale sau deja bine implantate; solicită realizarea unor evaluări științifice ale riscurilor în toate cazurile de introducere a unor specii alogene, precum și adoptarea de măsuri prin care să se controleze și să se monitorizeze speciile dăunătoare din punct de vedere ecologic; |
| --- | --- |

20.

subliniază că respectarea biodiversității ar trebui să reprezinte un principiu de bază al politicii UE în domeniul acvaculturii, în ceea ce privește atât apele interne, cât și dimensiunea externă a strategiei de acvacultură, oferind sprijin pisciculturii doar în cazul în care speciile în cauză sunt locale sau deja bine implantate; solicită realizarea unor evaluări științifice ale riscurilor în toate cazurile de introducere a unor specii alogene, precum și adoptarea de măsuri prin care să se controleze și să se monitorizeze speciile dăunătoare din punct de vedere ecologic;

| 21. | reiterează necesitatea de a include activitățile tradiționale de pescuit al crustaceelor, alături de restul sectorului acvaculturii, în politica comună în domeniul pescuitului pentru a asigura durabilitatea economică, socială și ecologică și pentru a garanta accesul nediscriminatoriu al acestora la fondurile europene; |
| --- | --- |

21.

reiterează necesitatea de a include activitățile tradiționale de pescuit al crustaceelor, alături de restul sectorului acvaculturii, în politica comună în domeniul pescuitului pentru a asigura durabilitatea economică, socială și ecologică și pentru a garanta accesul nediscriminatoriu al acestora la fondurile europene;

| 22. | consideră că este esențial să fie adoptate toate măsurile adecvate pentru a garanta faptul că toate produsele de acvacultură importate în UE din țări terțe, fie pentru consum, fie pentru procesare, respectă pe deplin aceleași standarde privind sănătatea publică și siguranța alimentară ca și produsele comunitare echivalente și că o serie de controale amănunțite în locațiile adecvate contribuie eficient la respectarea acestor standarde, încurajând schimbul de bune practici cu țările în curs de dezvoltare fără a ridica noi bariere în calea comerțului; |
| --- | --- |

22.

consideră că este esențial să fie adoptate toate măsurile adecvate pentru a garanta faptul că toate produsele de acvacultură importate în UE din țări terțe, fie pentru consum, fie pentru procesare, respectă pe deplin aceleași standarde privind sănătatea publică și siguranța alimentară ca și produsele comunitare echivalente și că o serie de controale amănunțite în locațiile adecvate contribuie eficient la respectarea acestor standarde, încurajând schimbul de bune practici cu țările în curs de dezvoltare fără a ridica noi bariere în calea comerțului;

| 23. | subliniază faptul că acvacultura ar trebui considerată ca fiind complementară sectorului pescuitului, în special în ceea ce privește aprovizionarea pieței și posibilitatea de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că acvacultura ar trebui considerată ca fiind complementară sectorului pescuitului, în special în ceea ce privește aprovizionarea pieței și posibilitatea de ocupare a forței de muncă;

Considerații specifice

Cadrul legislativ, administrativ și financiar

| 24. | invită Comisia să prezinte în cel mai scurt timp o propunere de regulament care să consolideze într-un singur text legislația UE privind sectorul acvaculturii și să promoveze coordonarea dintre diferitele Direcții Generale care au competențe în acest domeniu; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să prezinte în cel mai scurt timp o propunere de regulament care să consolideze într-un singur text legislația UE privind sectorul acvaculturii și să promoveze coordonarea dintre diferitele Direcții Generale care au competențe în acest domeniu;

| 25. | invită Comisia să stabilească, în acest regulament, criterii specifice de certificare europeană și norme de bază generale pentru diferitele categorii de produse, care vor trebui respectate de toate întreprinderile de acvacultură din cadrul Comunității, precum și dispoziții vizând o maximă armonizare a criteriilor privind impactul asupra mediului la nivel comunitar, dar să încredințeze responsabilitatea etapei de punere în aplicare autorităților teritoriale competente ale statelor membre, în conformitate cu principiul subsidiarității, de exemplu în ceea ce privește parametrii referitori la impactul asupra mediului, utilizarea resurselor de apă, hrănirea peștilor, moluștelor sau crustaceelor de crescătorie, trasabilitatea și etichetarea produselor, sănătatea peștilor și standardele de bunăstare etc.; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să stabilească, în acest regulament, criterii specifice de certificare europeană și norme de bază generale pentru diferitele categorii de produse, care vor trebui respectate de toate întreprinderile de acvacultură din cadrul Comunității, precum și dispoziții vizând o maximă armonizare a criteriilor privind impactul asupra mediului la nivel comunitar, dar să încredințeze responsabilitatea etapei de punere în aplicare autorităților teritoriale competente ale statelor membre, în conformitate cu principiul subsidiarității, de exemplu în ceea ce privește parametrii referitori la impactul asupra mediului, utilizarea resurselor de apă, hrănirea peștilor, moluștelor sau crustaceelor de crescătorie, trasabilitatea și etichetarea produselor, sănătatea peștilor și standardele de bunăstare etc.;

| 26. | consideră că sectorul acvaculturii ar trebui să fie supravegheat în mod corespunzător și ar trebui să cuprindă o gamă mai largă de activități maritime, cum ar fi transportul maritim, turismul nautic, platformele eoliene marine, pescuitul etc.; |
| --- | --- |

26.

consideră că sectorul acvaculturii ar trebui să fie supravegheat în mod corespunzător și ar trebui să cuprindă o gamă mai largă de activități maritime, cum ar fi transportul maritim, turismul nautic, platformele eoliene marine, pescuitul etc.;

| 27. | invită Comisia să depună toate eforturile pentru a se asigura că statele membre se angajează formal să transmită informații în legătură cu legislația în vigoare pe teritoriul lor în materie de mediu și protecție a turismului, în general, și să o aplice, iar, pentru zonele care nu sunt supuse restricțiilor, să adopte planurile de dezvoltare necesare pentru gestionarea zonelor maritime, costiere și de ape interioare, astfel încât să poată fi elaborate planuri sectoriale pentru activitățile de acvacultură, identificându-se clar zonele disponibile pentru înființarea de întreprinderi în sector; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să depună toate eforturile pentru a se asigura că statele membre se angajează formal să transmită informații în legătură cu legislația în vigoare pe teritoriul lor în materie de mediu și protecție a turismului, în general, și să o aplice, iar, pentru zonele care nu sunt supuse restricțiilor, să adopte planurile de dezvoltare necesare pentru gestionarea zonelor maritime, costiere și de ape interioare, astfel încât să poată fi elaborate planuri sectoriale pentru activitățile de acvacultură, identificându-se clar zonele disponibile pentru înființarea de întreprinderi în sector;

| 28. | invită statele membre să își concentreze eforturile în direcția dezvoltării unui „plan de amenajare maritimă” și a gestionării integrate a zonelor costale, astfel cum se prevede în noua politică maritimă a UE și în conformitate cu evaluările impactului asupra mediului, care să cuprindă toate categoriile de produse din sectorul în cauză, precum pescuitul de crustacee, acvacultura de coastă, cea desfășurată în larg și cea de apă dulce și să se angajeze în vederea reducerii obstacolelor birocratice existente în calea obținerii permiselor și concesiunilor necesare pentru începerea unei activități de acvacultură durabile, de exemplu prin înființarea unor „ghișee unice”, care să centralizeze într-o singură locație toate formalitățile administrative care trebuie îndeplinite de operatori; invită, de asemenea, statele membre să întocmească planuri strategice pe termen lung pentru a promova dezvoltarea durabilă a acestei activități și Comisia să prezinte propuneri pentru toate măsurile necesare pentru a promova competitivitatea în acest sector, ținând seama de particularitățile fiecărui stat membru; |
| --- | --- |

28.

invită statele membre să își concentreze eforturile în direcția dezvoltării unui „plan de amenajare maritimă” și a gestionării integrate a zonelor costale, astfel cum se prevede în noua politică maritimă a UE și în conformitate cu evaluările impactului asupra mediului, care să cuprindă toate categoriile de produse din sectorul în cauză, precum pescuitul de crustacee, acvacultura de coastă, cea desfășurată în larg și cea de apă dulce și să se angajeze în vederea reducerii obstacolelor birocratice existente în calea obținerii permiselor și concesiunilor necesare pentru începerea unei activități de acvacultură durabile, de exemplu prin înființarea unor „ghișee unice”, care să centralizeze într-o singură locație toate formalitățile administrative care trebuie îndeplinite de operatori; invită, de asemenea, statele membre să întocmească planuri strategice pe termen lung pentru a promova dezvoltarea durabilă a acestei activități și Comisia să prezinte propuneri pentru toate măsurile necesare pentru a promova competitivitatea în acest sector, ținând seama de particularitățile fiecărui stat membru;

| 29. | speră că viitorul Fond European pentru Pescuit, înființat în sprijinul Politicii comune în domeniul pescuitului reformate, va pune la dispoziție linii bugetare specifice pentru dezvoltarea durabilă a acvaculturii și sprijin pentru investițiile în acest sector, cu respectarea celor mai bune practici de mediu, precum și pentru promovarea activității economice și a ocupării forței de muncă, acordând o atenție specială instalațiilor inovatoare din punct de vedere tehnologic care au un impact mai redus asupra mediului (precum sistemele de purificare a apei pentru eliminarea reziduurilor și a poluanților), exploatațiilor care promovează sănătatea și bunăstarea peștilor și formelor durabile de acvacultură; |
| --- | --- |

29.

speră că viitorul Fond European pentru Pescuit, înființat în sprijinul Politicii comune în domeniul pescuitului reformate, va pune la dispoziție linii bugetare specifice pentru dezvoltarea durabilă a acvaculturii și sprijin pentru investițiile în acest sector, cu respectarea celor mai bune practici de mediu, precum și pentru promovarea activității economice și a ocupării forței de muncă, acordând o atenție specială instalațiilor inovatoare din punct de vedere tehnologic care au un impact mai redus asupra mediului (precum sistemele de purificare a apei pentru eliminarea reziduurilor și a poluanților), exploatațiilor care promovează sănătatea și bunăstarea peștilor și formelor durabile de acvacultură;

| 30. | speră că acest fond va lua în considerare în mod cuvenit necesitatea de a oferi sprijin financiar întreprinderilor din acest sector, în special IMM-urilor și întreprinderilor familiale, în funcție de contribuția acestora la dezvoltarea socială și economică a zonei de coastă, și punându-se accent pe zonele îndepărtate și de frontieră; |
| --- | --- |

30.

speră că acest fond va lua în considerare în mod cuvenit necesitatea de a oferi sprijin financiar întreprinderilor din acest sector, în special IMM-urilor și întreprinderilor familiale, în funcție de contribuția acestora la dezvoltarea socială și economică a zonei de coastă, și punându-se accent pe zonele îndepărtate și de frontieră;

| 31. | sprijină statele membre în simplificarea procedurilor de acordare a licențelor care să încurajeze accesul la situri noi și să faciliteze accesul pe termen lung la siturile existente, în special siturile unde activează IMM-uri și întreprinderi familiale; |
| --- | --- |

31.

sprijină statele membre în simplificarea procedurilor de acordare a licențelor care să încurajeze accesul la situri noi și să faciliteze accesul pe termen lung la siturile existente, în special siturile unde activează IMM-uri și întreprinderi familiale;

| 32. | subliniază, de asemenea, nevoia de a asigura contribuții financiare mai importante pentru cercetarea științifică, inovare și transferurile de tehnologii în domeniul acvaculturii durabile, biologice, al celei desfășurate în larg și al celei de apă dulce, precum și pentru întreprinderile care doresc să treacă parțial sau integral de la producția tradițională la cea biologică, prin intermediul unor politici sectoriale care să acopere toate aspectele importante, începând cu aprovizionarea și până la optimizarea și promovarea produselor pe piață, cu o gestionare mai eficientă a acestor aspecte în cadrul axelor tematice stabilite conform fondurilor structurale și programelor comunitare; |
| --- | --- |

32.

subliniază, de asemenea, nevoia de a asigura contribuții financiare mai importante pentru cercetarea științifică, inovare și transferurile de tehnologii în domeniul acvaculturii durabile, biologice, al celei desfășurate în larg și al celei de apă dulce, precum și pentru întreprinderile care doresc să treacă parțial sau integral de la producția tradițională la cea biologică, prin intermediul unor politici sectoriale care să acopere toate aspectele importante, începând cu aprovizionarea și până la optimizarea și promovarea produselor pe piață, cu o gestionare mai eficientă a acestor aspecte în cadrul axelor tematice stabilite conform fondurilor structurale și programelor comunitare;

| 33. | îndeamnă Comisia să doteze sectorul acvaculturii cu un veritabil instrument de criză economică și să elaboreze sisteme de sprijin pentru a face față dezastrelor naturale biologice (cum ar fi proliferarea fitoplanctonului toxic), dezastrelor provocate de om (precum „Erika” sau „Prestige”) sau fenomenelor meteorologice extreme (cicloane, inundații etc.); |
| --- | --- |

33.

îndeamnă Comisia să doteze sectorul acvaculturii cu un veritabil instrument de criză economică și să elaboreze sisteme de sprijin pentru a face față dezastrelor naturale biologice (cum ar fi proliferarea fitoplanctonului toxic), dezastrelor provocate de om (precum „Erika” sau „Prestige”) sau fenomenelor meteorologice extreme (cicloane, inundații etc.);

| 34. | invită Comisia și statele membre să sprijine creșterea experimentală de specii indigene, tehnologiile pentru producția de pești sănătoși și eforturile de combatere a bolilor care apar în sectorul acvaculturii, în vederea diversificării producției comunitare în domeniul acvaculturii, cu scopul de a oferi produse de calitate superioară și cu înaltă valoare adăugată prin încurajarea cercetării și schimburilor de bune practici cu privire la speciile în cauză și la metodele de producție respective, crescând, astfel, competitivitatea produselor de acvacultură în raport cu alte produse alimentare inovatoare; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia și statele membre să sprijine creșterea experimentală de specii indigene, tehnologiile pentru producția de pești sănătoși și eforturile de combatere a bolilor care apar în sectorul acvaculturii, în vederea diversificării producției comunitare în domeniul acvaculturii, cu scopul de a oferi produse de calitate superioară și cu înaltă valoare adăugată prin încurajarea cercetării și schimburilor de bune practici cu privire la speciile în cauză și la metodele de producție respective, crescând, astfel, competitivitatea produselor de acvacultură în raport cu alte produse alimentare inovatoare;

| 35. | subliniază necesitatea de a lua măsuri pentru a asigura refacerea stocurilor de specii care sunt tot mai rare în râuri, îndeosebi speciile migratoare care au, în mod tradițional, un impact economic semnificativ asupra populațiilor locale (sturioni, scrumbie, somon etc.), precum și a anumitor specii din mări, și atrage atenția Comisiei și statelor membre asupra necesității de a garanta finanțarea necesară pentru punerea în aplicare a unor astfel de inițiative; |
| --- | --- |

35.

subliniază necesitatea de a lua măsuri pentru a asigura refacerea stocurilor de specii care sunt tot mai rare în râuri, îndeosebi speciile migratoare care au, în mod tradițional, un impact economic semnificativ asupra populațiilor locale (sturioni, scrumbie, somon etc.), precum și a anumitor specii din mări, și atrage atenția Comisiei și statelor membre asupra necesității de a garanta finanțarea necesară pentru punerea în aplicare a unor astfel de inițiative;

| 36. | invită Comisia să țină seama de tendința de dezvoltare a instalațiilor pentru acvacultura în larg ca o posibilă soluție la problema disponibilității spațiului pe coastele europene și să țină seama de condițiile climatice și de mediu dificile în care se desfășoară acest tip de acvacultură; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să țină seama de tendința de dezvoltare a instalațiilor pentru acvacultura în larg ca o posibilă soluție la problema disponibilității spațiului pe coastele europene și să țină seama de condițiile climatice și de mediu dificile în care se desfășoară acest tip de acvacultură;

| 37. | invită Comisia și statele membre să garanteze o formare profesională adecvată în domeniul acvaculturii, să crească competitivitatea sectorului și să încurajeze posibila recalificare a profesioniștilor din sectorul pescuitului pentru a le permite să aplice metodele alternative de gestionare a mediilor acvatice contribuind, în același timp, la crearea de locuri de muncă sigure pentru tinerii din zonele rurale, de coastă și ultraperiferice, în special din regiunile care depind în mare măsură de activitățile de pescuit și de acvacultură; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia și statele membre să garanteze o formare profesională adecvată în domeniul acvaculturii, să crească competitivitatea sectorului și să încurajeze posibila recalificare a profesioniștilor din sectorul pescuitului pentru a le permite să aplice metodele alternative de gestionare a mediilor acvatice contribuind, în același timp, la crearea de locuri de muncă sigure pentru tinerii din zonele rurale, de coastă și ultraperiferice, în special din regiunile care depind în mare măsură de activitățile de pescuit și de acvacultură;

| 38. | invită statele membre să aibă în vedere crearea de organizații specializate pentru promovarea produselor de acvacultură; invită, de asemenea, Comisia să extindă domeniul de aplicare a normelor privind organizările comune ale pieței asupra sectorului acvaculturii durabile, să sprijine și să ofere stimulente pentru campanii de promovare la nivelul UE și pe piețele externe; |
| --- | --- |

38.

invită statele membre să aibă în vedere crearea de organizații specializate pentru promovarea produselor de acvacultură; invită, de asemenea, Comisia să extindă domeniul de aplicare a normelor privind organizările comune ale pieței asupra sectorului acvaculturii durabile, să sprijine și să ofere stimulente pentru campanii de promovare la nivelul UE și pe piețele externe;

Politica privind calitatea și protecția consumatorului

| 39. | consideră că dezvoltarea acvaculturii durabile nu poate avea prioritate în fața unei politici stringente privind calitatea, a unor metode de producție ecologice care să respecte bunăstarea animalelor – în ceea privește transportul stocurilor din acvacultură, metodele de sacrificare și comercializarea peștelui viu – a unor standarde riguroase de sănătate și a unui grad înalt de protecție a consumatorului; |
| --- | --- |

39.

consideră că dezvoltarea acvaculturii durabile nu poate avea prioritate în fața unei politici stringente privind calitatea, a unor metode de producție ecologice care să respecte bunăstarea animalelor – în ceea privește transportul stocurilor din acvacultură, metodele de sacrificare și comercializarea peștelui viu – a unor standarde riguroase de sănătate și a unui grad înalt de protecție a consumatorului;

| 40. | invită, în consecință, Comisia să creeze o etichetă de calitate specifică UE pentru produsele de acvacultură, alături de o etichetă pentru produsele de acvacultură ecologice, stabilind reguli stricte în conformitate cu principiile UE privind fabricarea de produse ecologice de înaltă calitate cu scopul de a garanta consumatorului fiabilitatea sistemului de producție și control și trasabilitatea deplină a produselor de acvacultură; încurajează Comisia să ia în considerare posibilitatea utilizării structurilor deja existente de etichetare pentru produsele de acvacultură biologică de înaltă calitate; |
| --- | --- |

40.

invită, în consecință, Comisia să creeze o etichetă de calitate specifică UE pentru produsele de acvacultură, alături de o etichetă pentru produsele de acvacultură ecologice, stabilind reguli stricte în conformitate cu principiile UE privind fabricarea de produse ecologice de înaltă calitate cu scopul de a garanta consumatorului fiabilitatea sistemului de producție și control și trasabilitatea deplină a produselor de acvacultură; încurajează Comisia să ia în considerare posibilitatea utilizării structurilor deja existente de etichetare pentru produsele de acvacultură biologică de înaltă calitate;

| 41. | este de opinie că producția responsabilă de ingrediente pentru hrana peștilor, inclusiv ingredientele provenite din mediul marin, este o condiție esențială pentru durabilitatea acvaculturii; |
| --- | --- |

41.

este de opinie că producția responsabilă de ingrediente pentru hrana peștilor, inclusiv ingredientele provenite din mediul marin, este o condiție esențială pentru durabilitatea acvaculturii;

| 42. | invită Comisia să organizeze și să promoveze, în strânsă cooperare cu statele membre, campanii de informare instituționale de promovare a produselor de acvacultură, inclusiv a produselor de acvacultură biologice; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia să organizeze și să promoveze, în strânsă cooperare cu statele membre, campanii de informare instituționale de promovare a produselor de acvacultură, inclusiv a produselor de acvacultură biologice;

| 43. | reiterează opiniile deja exprimate în rezoluția sa din 4 decembrie 2008 (25) referitoare la elaborarea unui plan european de gestionare a efectivelor de cormorani și subliniază faptul că reducerea prejudiciilor cauzate de cormorani și de alte păsări de pradă întreprinderilor de acvacultură este un factor esențial în cadrul costurilor de producție și deci pentru supraviețuirea și competitivitatea întreprinderilor în cauză; atrage atenția asupra necesității de a evalua pierderile cauzate de cormorani și alte păsări de pradă în sectorul acvaculturii și de a elabora planuri privind măsurile corective în acest sector; |
| --- | --- |

43.

reiterează opiniile deja exprimate în rezoluția sa din 4 decembrie 2008 (25) referitoare la elaborarea unui plan european de gestionare a efectivelor de cormorani și subliniază faptul că reducerea prejudiciilor cauzate de cormorani și de alte păsări de pradă întreprinderilor de acvacultură este un factor esențial în cadrul costurilor de producție și deci pentru supraviețuirea și competitivitatea întreprinderilor în cauză; atrage atenția asupra necesității de a evalua pierderile cauzate de cormorani și alte păsări de pradă în sectorul acvaculturii și de a elabora planuri privind măsurile corective în acest sector;

| 44. | invită Comisia să ia măsurile solicitate în rezoluția sa din 4 decembrie 2008, menționată mai sus, în special în ceea ce privește introducerea unui plan de gestionare a efectivelor de cormorani, coordonat la nivel european și în mai multe etape, și colectarea unor date științifice privind dimensiunea populațiilor de cormorani; invită Comisia să prezinte propuneri legislative în acest domeniu; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia să ia măsurile solicitate în rezoluția sa din 4 decembrie 2008, menționată mai sus, în special în ceea ce privește introducerea unui plan de gestionare a efectivelor de cormorani, coordonat la nivel european și în mai multe etape, și colectarea unor date științifice privind dimensiunea populațiilor de cormorani; invită Comisia să prezinte propuneri legislative în acest domeniu;

| 45. | invită Comisia să propună, în strânsă cooperare cu statele membre și ținând seama de diferitele condiții geografice și climatice, de tehnicile de producție utilizate și de caracteristicile speciilor crescute, criterii specifice sustenabile referitoare la bunăstarea peștilor de crescătorie, precum niveluri maxime ale densității de creștere, cantitatea de proteine vegetale și animale care poate fi folosită în alimentația peștilor în diferitele tipuri de crescătorii, și care să ia în considerare factorii specifici legați de creșterea unei anumite specii, nevoile de nutriție ale speciilor de pești crescute, fazele ciclului lor de viață și condițiile de mediu și să promoveze metode de transport și sacrificare care să limiteze sursele de stres, precum și schimbarea apei în iazuri, astfel încât să se garanteze bunăstarea peștilor crescuți în aceste locuri; consideră că obiectivul pe termen lung trebuie să fie de a înlocui, atunci când este posibil, proteinele animale cu proteine vegetale pentru toate speciile, ținând seama de nevoile nutriționale ale acestora, precum și că ar trebui să se acorde prioritate maximă cercetării strategice în domeniul substituenților pentru ingredientele esențiale, având în vedere că cercetările legate de substanțe nutritive esențiale și de modalitatea de obținere a acestora din surse alternative, cum ar fi microalgele și drojdia, ar putea reduce necesarul de făină de pește pe termen lung; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia să propună, în strânsă cooperare cu statele membre și ținând seama de diferitele condiții geografice și climatice, de tehnicile de producție utilizate și de caracteristicile speciilor crescute, criterii specifice sustenabile referitoare la bunăstarea peștilor de crescătorie, precum niveluri maxime ale densității de creștere, cantitatea de proteine vegetale și animale care poate fi folosită în alimentația peștilor în diferitele tipuri de crescătorii, și care să ia în considerare factorii specifici legați de creșterea unei anumite specii, nevoile de nutriție ale speciilor de pești crescute, fazele ciclului lor de viață și condițiile de mediu și să promoveze metode de transport și sacrificare care să limiteze sursele de stres, precum și schimbarea apei în iazuri, astfel încât să se garanteze bunăstarea peștilor crescuți în aceste locuri; consideră că obiectivul pe termen lung trebuie să fie de a înlocui, atunci când este posibil, proteinele animale cu proteine vegetale pentru toate speciile, ținând seama de nevoile nutriționale ale acestora, precum și că ar trebui să se acorde prioritate maximă cercetării strategice în domeniul substituenților pentru ingredientele esențiale, având în vedere că cercetările legate de substanțe nutritive esențiale și de modalitatea de obținere a acestora din surse alternative, cum ar fi microalgele și drojdia, ar putea reduce necesarul de făină de pește pe termen lung;

| 46. | invită Comisia să extindă domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1/2005 al Consiliului privind protecția animalelor în timpul transportului (26), astfel încât să limiteze transportul peștelui pe distanțe lungi, promovând astfel producția de icre și puiet la nivel local și încurajând sacrificarea în apropierea exploatației piscicole; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia să extindă domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1/2005 al Consiliului privind protecția animalelor în timpul transportului (26), astfel încât să limiteze transportul peștelui pe distanțe lungi, promovând astfel producția de icre și puiet la nivel local și încurajând sacrificarea în apropierea exploatației piscicole;

| 47. | invită Comisia să se asigure că aprovizionarea cu materii prime utilizate pentru alimentația peștilor se realizează în condiții ecologice și că aceasta nu are un impact negativ asupra ecosistemelor din care sunt obținute ingredientele în cauză; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia să se asigure că aprovizionarea cu materii prime utilizate pentru alimentația peștilor se realizează în condiții ecologice și că aceasta nu are un impact negativ asupra ecosistemelor din care sunt obținute ingredientele în cauză;

| 48. | invită Comisia să se asigure că sunt evitate procedurile dinainte de sacrificare clasificate de către Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) ca fiind nocive pentru bunăstarea peștilor; metodele de sacrificare, cum ar fi asfixierea în baie de gheață, în timpul cărora, potrivit EFSA, peștii își păstrează cunoștința o lungă perioadă de timp înainte de a deceda, ar trebui interzise; |
| --- | --- |

48.

invită Comisia să se asigure că sunt evitate procedurile dinainte de sacrificare clasificate de către Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) ca fiind nocive pentru bunăstarea peștilor; metodele de sacrificare, cum ar fi asfixierea în baie de gheață, în timpul cărora, potrivit EFSA, peștii își păstrează cunoștința o lungă perioadă de timp înainte de a deceda, ar trebui interzise;

| 49. | îndeamnă Comisia să elaboreze orientări tehnice specifice privind certificarea hranei destinate peștilor produsă în mod sustenabil; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă Comisia să elaboreze orientări tehnice specifice privind certificarea hranei destinate peștilor produsă în mod sustenabil;

Relațiile externe

| 50. | invită Comisia și statele membre să depună toate eforturile pentru a se asigura că legislația comunitară este aplicată în mod riguros în întreg lanțul produselor de acvacultură, inclusiv alimentația și materia primă pentru alimentație importate din țări terțe; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia și statele membre să depună toate eforturile pentru a se asigura că legislația comunitară este aplicată în mod riguros în întreg lanțul produselor de acvacultură, inclusiv alimentația și materia primă pentru alimentație importate din țări terțe;

| 51. | invită Comisia să evalueze la fața locului metodele de producție din fermele piscicole situate în afara Uniunii Europene și să prezinte un raport cu privire la eventualele pericole pentru sănătate; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia să evalueze la fața locului metodele de producție din fermele piscicole situate în afara Uniunii Europene și să prezinte un raport cu privire la eventualele pericole pentru sănătate;

| 52. | subliniază faptul că este necesar ca produsele alimentare de origine acvatică fabricate sau importate în UE să respecte standarde înalte în materie de protecție a mediului și a sănătății și siguranței consumatorilor; |
| --- | --- |

52.

subliniază faptul că este necesar ca produsele alimentare de origine acvatică fabricate sau importate în UE să respecte standarde înalte în materie de protecție a mediului și a sănătății și siguranței consumatorilor;

| 53. | invită Comisia să depună toate eforturile posibile pentru a garanta că principiul recunoașterii reciproce și cel al liberei circulații a bunurilor sunt aplicate produselor farmaceutice curative sau profilactice utilizate în acvacultură și pentru a promova acorduri de reciprocitate cu țările terțe care dispun de cunoștințe avansate în acest sector și să promoveze introducerea de bune practici de către alte țări și organisme internaționale; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia să depună toate eforturile posibile pentru a garanta că principiul recunoașterii reciproce și cel al liberei circulații a bunurilor sunt aplicate produselor farmaceutice curative sau profilactice utilizate în acvacultură și pentru a promova acorduri de reciprocitate cu țările terțe care dispun de cunoștințe avansate în acest sector și să promoveze introducerea de bune practici de către alte țări și organisme internaționale;

| 54. | reiterează importanța efectuării de controale sistematice în locurile care oferă acces la piața internă și în punctele-cheie de import cu scopul de a oferi consumatorilor garanția ireproșabilă că produsele de acvacultură importate din țări terțe sunt supuse unor controale de calitate stricte efectuate în mod sistematic și că respectă, în consecință, pe deplin legislația UE în materie de igienă și sănătate publică; |
| --- | --- |

54.

reiterează importanța efectuării de controale sistematice în locurile care oferă acces la piața internă și în punctele-cheie de import cu scopul de a oferi consumatorilor garanția ireproșabilă că produsele de acvacultură importate din țări terțe sunt supuse unor controale de calitate stricte efectuate în mod sistematic și că respectă, în consecință, pe deplin legislația UE în materie de igienă și sănătate publică;

| 55. | invită Comisia și statele membre să apere aceste principii atât în cadrul OMC, cât și în orice alte forumuri instituționale relevante; |
| --- | --- |

55.

invită Comisia și statele membre să apere aceste principii atât în cadrul OMC, cât și în orice alte forumuri instituționale relevante;

| 56. | invită Comisia să sprijine, în cadrul politicii UE de cooperare cu țările terțe, măsuri de sprijin și formare profesională menite să ajute la promovarea acvaculturii durabile și la o mai mare sensibilizare a acvacultorilor din țările în cauză față de o politică a calității și față de standarde de producție îmbunătățite, în special în ceea ce privește mediul, igiena și standardele sociale din acest sector; |
| --- | --- |

56.

invită Comisia să sprijine, în cadrul politicii UE de cooperare cu țările terțe, măsuri de sprijin și formare profesională menite să ajute la promovarea acvaculturii durabile și la o mai mare sensibilizare a acvacultorilor din țările în cauză față de o politică a calității și față de standarde de producție îmbunătățite, în special în ceea ce privește mediul, igiena și standardele sociale din acest sector;

| 57. | invită Comisia să prezinte un raport privind standardele sociale și de mediu în sectorul acvaculturii în afara UE și să examineze modalitățile de îmbunătățire a furnizării de informații către consumatori; |
| --- | --- |

57.

invită Comisia să prezinte un raport privind standardele sociale și de mediu în sectorul acvaculturii în afara UE și să examineze modalitățile de îmbunătățire a furnizării de informații către consumatori;

| 58. | invită Comisia să lanseze studii de evaluare a impactului cu privire la posibilele efecte pe care acordurile comerciale comunitare le-ar putea avea asupra sectorului acvaculturii; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia să lanseze studii de evaluare a impactului cu privire la posibilele efecte pe care acordurile comerciale comunitare le-ar putea avea asupra sectorului acvaculturii;

*

* *

| 59. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

59.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 204, 6.8.2009, p. 15.

(2)  JO L 81, 27.3.2009, p. 15.

(3)  JO L 79, 25.3.2009, p. 7.

(4)  JO L 328, 24.11.2006, p. 14.

(5)  JO L 337, 16.12.2008, p. 94.

(6)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

(7)  JO L 27, 31.1.2010, p. 1.

(8)  JO L 189, 20.7.2007, p.1.

(9)  JO L 84, 31.3.2010, p. 19.

(10)  JO L 337, 16.12.2008, p. 41.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0039.

(12)  JO C 21 E, 28.1.10, p.11.

(13)  JO C 295 E, 4.12.2009, p.1.

(14)  JO C 68 E, 21.3.2009, p. 39.

(15)  JO C 323 E, 18.12.2008, p. 271.

(16)  JO C 305 E, 14.12.2006, p. 233.

(17)  JO C 38 E, 12.2.2004, p. 318.

(18)  JO C 84, 3.4.2008, p. 10.

(19)  JO C 115, 20.5.2009, p. 15.

(20)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0373.

(21)  Reuniune în Puerto Varas (Chile) între 6-10 octombrie 2008, http://www.fao.org/fishery/nems/36393/en

(22)  Codul de conduită al FAO adoptat la 31 octombrie 1995.

(23)  Adoptată de FAO la 31 octombrie 1995.

(24)  Directiva 85/337/CEE (JO L 175, 5.7.1985, p. 40), astfel cum a fost modificată prin Directiva 97/11/CE și de Directiva 2003/35/CE (directiva EIA).

(25)  Rezoluția Parlamentului European din 4 decembrie 2008 referitoare la elaborarea unui plan european de gestionare a efectivelor de cormorani pentru minimizarea impactului tot mai mare al acestora asupra efectivelor piscicole, pescuitului și acvaculturii, (Texte adoptate, P6_TA(2008)0583).

(26)  JO L 3, 5.1.2005, p. 1.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/142 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/142

---

Joi, 17 iunie 2010Republica Democrată Congo: cazul lui Floribert Chebeya Bahizire

P7_TA(2010)0244

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la Republica Democrată Congo: cazul lui Floribert Chebeya Bahizire

2011/C 236 E/25

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale precedente privind Republica Democrată Congo(RDC),

având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou semnat în iunie 2000,

având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 22 noiembrie 2007 privind situația din Republica Democratică Congo, în special în regiunea de est, și impactul acesteia asupra regiunii,

având în vedere Rezoluția 60/1 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 24 octombrie 2005 privind rezultatele reuniunii mondiale la nivel înalt din 2005, în special punctele 138-140 ale acesteia privind responsabilitatea de a proteja populațiile,

având în vedere declarația din 3 iunie 2010 a unui purtător de cuvânt al lui Catherine Ashton, vicepreședintă a Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, cu privire la moartea brutală a lui Floribert Chebeya Bahizire,

având în vedere orientările UE din 2004 privind protecția apărătorilor drepturilor omului și strategia locală pentru punerea în aplicare a orientărilor pentru RDC, adoptate de șefii de misiune la 20 martie 2010,

având în vedere Rezoluția 1856(2008) a Consiliului de Securitate a ONU privind mandatul MONUC,

având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Floribert Chebeya Bahizire, directorul executiv al organizației pentru drepturile omului La Voix des Sans Voix (VSV), a fost găsit mort în mașina sa în Kinshasa miercuri 2 iunie 2010, după ce a fost chemat la poliție; |
| --- | --- |

A.

întrucât Floribert Chebeya Bahizire, directorul executiv al organizației pentru drepturile omului La Voix des Sans Voix (VSV), a fost găsit mort în mașina sa în Kinshasa miercuri 2 iunie 2010, după ce a fost chemat la poliție;

| B. | întrucât în conformitate cu reportajele media, dl Floribert Chebeya Bahizire a primit în după-masa zilei de marți 1 iunie 2010 un telefon de la biroul central al poliției prin care i se solicita să participe la o discuție cu șeful poliției RDC, inspectorul general John Numbi Banza Tambo; întrucât, la sosirea sa la biroul poliției, dl Chebeya Bahizire nu l-a putut contacta pe inspectorul general Tambo și și-a informat familia prin SMS că se întoarce în oraș; |
| --- | --- |

B.

întrucât în conformitate cu reportajele media, dl Floribert Chebeya Bahizire a primit în după-masa zilei de marți 1 iunie 2010 un telefon de la biroul central al poliției prin care i se solicita să participe la o discuție cu șeful poliției RDC, inspectorul general John Numbi Banza Tambo; întrucât, la sosirea sa la biroul poliției, dl Chebeya Bahizire nu l-a putut contacta pe inspectorul general Tambo și și-a informat familia prin SMS că se întoarce în oraș;

| C. | întrucât munca dlui Chebeya Bahizire pentru apărarea democrației și a drepturilor omului pe care a desfășurat-o în RDC începând cu anii ’90 - legată de aspecte cum ar fi corupția în rândul personalului militar, legăturile dintre miliții și forțele politice străine, respectarea Constituției, arestările ilegale, detențiile ilegale și îmbunătățirea condițiilor din închisori - l-a ajutat să câștige respectul și admirația compatrioților săi și a comunității internaționale; |
| --- | --- |

C.

întrucât munca dlui Chebeya Bahizire pentru apărarea democrației și a drepturilor omului pe care a desfășurat-o în RDC începând cu anii ’90 - legată de aspecte cum ar fi corupția în rândul personalului militar, legăturile dintre miliții și forțele politice străine, respectarea Constituției, arestările ilegale, detențiile ilegale și îmbunătățirea condițiilor din închisori - l-a ajutat să câștige respectul și admirația compatrioților săi și a comunității internaționale;

| D. | întrucât dl Fidèle Bazana Edadi, șoferul dlui Chebeya Bahizire, este dat dispărut; |
| --- | --- |

D.

întrucât dl Fidèle Bazana Edadi, șoferul dlui Chebeya Bahizire, este dat dispărut;

| E. | întrucât familia dlui Chebeya Bahizire nu a fost autorizată să aibă acces deplin la corpul dânsului și deoarece există declarații contradictorii referitoare la starea trupului la găsirea acestuia; |
| --- | --- |

E.

întrucât familia dlui Chebeya Bahizire nu a fost autorizată să aibă acces deplin la corpul dânsului și deoarece există declarații contradictorii referitoare la starea trupului la găsirea acestuia;

| F. | întrucât Philip Alston, Raportorul special al ONU pe probleme de execuții extrajudiciare, sumare sau arbitrare, a declarat că circumstanțele uciderii „par să indice în mod clar responsabilitatea oficialităților”; |
| --- | --- |

F.

întrucât Philip Alston, Raportorul special al ONU pe probleme de execuții extrajudiciare, sumare sau arbitrare, a declarat că circumstanțele uciderii „par să indice în mod clar responsabilitatea oficialităților”;

| G. | întrucât inspectorul general Numbi Banza Tambo a fost suspendat pe termen nedeterminat și alți trei ofițeri de poliție au fost arestați în legătură cu acest omor; întrucât există rapoarte conform cărora șeful-adjunct al poliției, colonelul Daniel Mukalayi, a recunoscut uciderea dlui Chebeya Bahizire la ordinele superiorului său, generalul Numbi Banza Tambo; |
| --- | --- |

G.

întrucât inspectorul general Numbi Banza Tambo a fost suspendat pe termen nedeterminat și alți trei ofițeri de poliție au fost arestați în legătură cu acest omor; întrucât există rapoarte conform cărora șeful-adjunct al poliției, colonelul Daniel Mukalayi, a recunoscut uciderea dlui Chebeya Bahizire la ordinele superiorului său, generalul Numbi Banza Tambo;

| H. | întrucât dl Chebeya Bahizire a declarat Amnesty International în numeroase rânduri că simte că a fost urmărit și că se află sub supravegherea serviciilor de securitate; |
| --- | --- |

H.

întrucât dl Chebeya Bahizire a declarat Amnesty International în numeroase rânduri că simte că a fost urmărit și că se află sub supravegherea serviciilor de securitate;

| I. | întrucât vicepreședinta Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, dna Catherine Ashton, Secretarul-General al ONU dl Ban Ki-moon, Înaltul Comisar pentru Drepturile Omului Navi Pillay, Raportorul special al ONU pe probleme de execuții extrajudiciare, sumare sau arbitrare, dl Philip Alston și Alan Dos, conducătorul forței ONU de menținere a păcii din RDC, au făcut declarații prin care condamnă omorârea dlui Chebeya Bahizire și au solicitat o investigație independentă; |
| --- | --- |

I.

întrucât vicepreședinta Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, dna Catherine Ashton, Secretarul-General al ONU dl Ban Ki-moon, Înaltul Comisar pentru Drepturile Omului Navi Pillay, Raportorul special al ONU pe probleme de execuții extrajudiciare, sumare sau arbitrare, dl Philip Alston și Alan Dos, conducătorul forței ONU de menținere a păcii din RDC, au făcut declarații prin care condamnă omorârea dlui Chebeya Bahizire și au solicitat o investigație independentă;

| J. | întrucât omorul face parte dintr-o tendință în creștere de a intimida și a hărțui apărătorii drepturilor omului, ziariștii, opoziția politică, victimele și martorii din RDC; întrucât numeroși ziariști și activiști în domeniul drepturilor omului au fost uciși în circumstanțe suspicioase în RDC în ultimii cinci ani; |
| --- | --- |

J.

întrucât omorul face parte dintr-o tendință în creștere de a intimida și a hărțui apărătorii drepturilor omului, ziariștii, opoziția politică, victimele și martorii din RDC; întrucât numeroși ziariști și activiști în domeniul drepturilor omului au fost uciși în circumstanțe suspicioase în RDC în ultimii cinci ani;

| K. | întrucât numeroase ONG-uri au observat intensificarea acțiunilor de oprimare a apărătorilor drepturilor omului din RDC în ultimul an, inclusiv prin arestări și puneri sub acuzare ilegale, amenințări telefonice și convocări repetate la birourile serviciilor de informații; |
| --- | --- |

K.

întrucât numeroase ONG-uri au observat intensificarea acțiunilor de oprimare a apărătorilor drepturilor omului din RDC în ultimul an, inclusiv prin arestări și puneri sub acuzare ilegale, amenințări telefonice și convocări repetate la birourile serviciilor de informații;

| L. | întrucât anchetele legate de uciderea apărătorului drepturilor omului, dl Pascal Kabungulu Kibembi, în 2005 și a unor ziariști, cum ar fi Franck Ngycke Kangundu și soția sa Hélène Mpaka în noiembrie 2005, Serge Maheshe în iunie 2007 și Didace Namujimbo din noiembrie 2008, au fost conduse de autoritățile militare congoleze și au fost caracterizate prin nereguli flagrante; |
| --- | --- |

L.

întrucât anchetele legate de uciderea apărătorului drepturilor omului, dl Pascal Kabungulu Kibembi, în 2005 și a unor ziariști, cum ar fi Franck Ngycke Kangundu și soția sa Hélène Mpaka în noiembrie 2005, Serge Maheshe în iunie 2007 și Didace Namujimbo din noiembrie 2008, au fost conduse de autoritățile militare congoleze și au fost caracterizate prin nereguli flagrante;

| M. | întrucât, în ceea ce privește mandatul de arestare al Curții Penale Internaționale (CPI) din aprilie 2008 a lui Bosco Ntagande pentru crime de război, inclusiv recrutarea de copii-soldați, RDC, fiind parte a Statutului de la Roma, încalcă obligațiile sale legale de a coopera cu CPI, care includ capturarea persoanelor împotriva cărora s-a emis un mandat de arestare; întrucât RDC l-a promovat, însă, pe Bosco Ntaganda pe o poziție de înaltă responsabilitate în armata congoleză, întărind, astfel, impresia că există impunitate în cazul încălcării drepturilor omului și contribuind, astfel, la creșterea numărului de infracțiuni de acest tip; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în ceea ce privește mandatul de arestare al Curții Penale Internaționale (CPI) din aprilie 2008 a lui Bosco Ntagande pentru crime de război, inclusiv recrutarea de copii-soldați, RDC, fiind parte a Statutului de la Roma, încalcă obligațiile sale legale de a coopera cu CPI, care includ capturarea persoanelor împotriva cărora s-a emis un mandat de arestare; întrucât RDC l-a promovat, însă, pe Bosco Ntaganda pe o poziție de înaltă responsabilitate în armata congoleză, întărind, astfel, impresia că există impunitate în cazul încălcării drepturilor omului și contribuind, astfel, la creșterea numărului de infracțiuni de acest tip;

| N. | întrucât timp de ani în șir anumite zone ale RDC au fost cuprinse de războiul civil, ceea ce a dus la masacre, violuri în masă și recrutarea la scară largă a copiilor-soldați; |
| --- | --- |

N.

întrucât timp de ani în șir anumite zone ale RDC au fost cuprinse de războiul civil, ceea ce a dus la masacre, violuri în masă și recrutarea la scară largă a copiilor-soldați;

| O. | întrucât masacrele, în special cele săvârșite de Armata de Rezistență a Domnului (LRA), un grup paramilitar originar din Uganda, afectează în momentul de față toate țările care au granițe cu RDC; |
| --- | --- |

O.

întrucât masacrele, în special cele săvârșite de Armata de Rezistență a Domnului (LRA), un grup paramilitar originar din Uganda, afectează în momentul de față toate țările care au granițe cu RDC;

| P. | întrucât personalul ONG-urilor este și el afectat de aceste forme de persecutare a populațiilor civile, lucru care a condus la o reducere a ajutorului umanitar în RDC; |
| --- | --- |

P.

întrucât personalul ONG-urilor este și el afectat de aceste forme de persecutare a populațiilor civile, lucru care a condus la o reducere a ajutorului umanitar în RDC;

| Q. | întrucât urmează să fie celebrată în curând a 50-a aniversare a independenței RDC și întrucât drepturile omului și democrația sunt de importanță crucială pentru dezvoltarea țării, |
| --- | --- |

Q.

întrucât urmează să fie celebrată în curând a 50-a aniversare a independenței RDC și întrucât drepturile omului și democrația sunt de importanță crucială pentru dezvoltarea țării,

| 1. | condamnă cu severitate uciderea lui Floribert Chebeya Bahizire și faptul că Fidèle Bazana Edadi, șoferul dlui Chebeya Bahizire, este dat dispărut; își exprimă sprijinul deplin pentru familiile acestora; |
| --- | --- |

1.

condamnă cu severitate uciderea lui Floribert Chebeya Bahizire și faptul că Fidèle Bazana Edadi, șoferul dlui Chebeya Bahizire, este dat dispărut; își exprimă sprijinul deplin pentru familiile acestora;

| 2. | solicită crearea unei comisii de anchetă independente, credibile, minuțioase și transparente care să cerceteze moartea dlui Chebeya Bahizire și care să încerce să-l găsească pe dl Bazana Edadi și solicită luarea de măsuri pentru a garanta protejarea familiilor ambilor bărbați; |
| --- | --- |

2.

solicită crearea unei comisii de anchetă independente, credibile, minuțioase și transparente care să cerceteze moartea dlui Chebeya Bahizire și care să încerce să-l găsească pe dl Bazana Edadi și solicită luarea de măsuri pentru a garanta protejarea familiilor ambilor bărbați;

| 3. | solicită identificarea, punerea sub acuzare și pedepsirea persoanelor responsabile, în conformitate cu legislația congoleză și cu dispozițiile internaționale referitoare la protecția drepturilor omului; |
| --- | --- |

3.

solicită identificarea, punerea sub acuzare și pedepsirea persoanelor responsabile, în conformitate cu legislația congoleză și cu dispozițiile internaționale referitoare la protecția drepturilor omului;

| 4. | salută faptul că autoritățile au răspuns la cererea familiei dlui Chebeya Bahizire de a se efectua o autopsie independentă prin invitarea unei echipe olandeze de experți în medicina legală, condusă de dr Franklin Van de Groot, cu scopul de a determina cauza morții; |
| --- | --- |

4.

salută faptul că autoritățile au răspuns la cererea familiei dlui Chebeya Bahizire de a se efectua o autopsie independentă prin invitarea unei echipe olandeze de experți în medicina legală, condusă de dr Franklin Van de Groot, cu scopul de a determina cauza morții;

| 5. | își exprimă profunda îngrijorare în ceea ce privește degradarea generală a situației apărătorilor drepturilor omului din RDC; solicită autorităților RDC să respecte pe deplin Declarația privind apărătorii drepturilor omului adoptată de Adunarea Generală a ONU în 1998 și să pună în aplicare recomandările evaluării periodice universale ale ONU din 2009 sub formă de măsuri care să protejeze drepturile apărătorilor drepturilor omului; subliniază că pedepsirea persoanelor responsabile pentru asasinarea apărătorilor drepturilor omului și a ziariștilor în ultimii ani este un element esențial pentru democratizarea unei țări; |
| --- | --- |

5.

își exprimă profunda îngrijorare în ceea ce privește degradarea generală a situației apărătorilor drepturilor omului din RDC; solicită autorităților RDC să respecte pe deplin Declarația privind apărătorii drepturilor omului adoptată de Adunarea Generală a ONU în 1998 și să pună în aplicare recomandările evaluării periodice universale ale ONU din 2009 sub formă de măsuri care să protejeze drepturile apărătorilor drepturilor omului; subliniază că pedepsirea persoanelor responsabile pentru asasinarea apărătorilor drepturilor omului și a ziariștilor în ultimii ani este un element esențial pentru democratizarea unei țări;

| 6. | condamnă oprimarea continuă a activiștilor în domeniul drepturilor omului, a ziariștilor, a opoziției politice, a victimelor și a martorilor în RDC; solicită statelor membre să garanteze protejarea acestora și să furnizeze sprijin logistic și tehnic în acest sens în conformitate cu orientările privind protecția apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

6.

condamnă oprimarea continuă a activiștilor în domeniul drepturilor omului, a ziariștilor, a opoziției politice, a victimelor și a martorilor în RDC; solicită statelor membre să garanteze protejarea acestora și să furnizeze sprijin logistic și tehnic în acest sens în conformitate cu orientările privind protecția apărătorilor drepturilor omului;

| 7. | condamnă atrocitățile comise de LRA și de alte grupuri armate în RDC; |
| --- | --- |

7.

condamnă atrocitățile comise de LRA și de alte grupuri armate în RDC;

| 8. | subliniază necesitatea de a stăvili corupția și de a-i aduce în fața instanței pe membrii forțelor armate și ai forțelor polițienești congoleze vinovați de încălcări ale drepturilor omului și subliniază rolul crucial pe care MONUC îl poate juca în acest context prin planificarea și executarea comună a operațiunilor și prin mecanisme corespunzătoare de pedepsire a abuzurilor; în special, îndeamnă RDC să-și îndeplinească obligațiile legale internaționale și să-l aresteze pe Bosco Ntaganda, precum și să-l transfere către CPI; |
| --- | --- |

8.

subliniază necesitatea de a stăvili corupția și de a-i aduce în fața instanței pe membrii forțelor armate și ai forțelor polițienești congoleze vinovați de încălcări ale drepturilor omului și subliniază rolul crucial pe care MONUC îl poate juca în acest context prin planificarea și executarea comună a operațiunilor și prin mecanisme corespunzătoare de pedepsire a abuzurilor; în special, îndeamnă RDC să-și îndeplinească obligațiile legale internaționale și să-l aresteze pe Bosco Ntaganda, precum și să-l transfere către CPI;

| 9. | solicită tuturor părților să intensifice lupta împotriva impunității și să sprijine statul de drept; solicită guvernului RDC să asigure tragerea la răspundere a celor care se fac vinovați de încălcarea drepturilor omului și a legilor umanitare internaționale și să coopereze pe deplin cu CPI; |
| --- | --- |

9.

solicită tuturor părților să intensifice lupta împotriva impunității și să sprijine statul de drept; solicită guvernului RDC să asigure tragerea la răspundere a celor care se fac vinovați de încălcarea drepturilor omului și a legilor umanitare internaționale și să coopereze pe deplin cu CPI;

| 10. | subliniază faptul că UE și RDC sunt semnatari ai Acordului de la Cotonou, care include referințe specifice la responsabilitățile tuturor părților cu privire la drepturile omului, la democrație și la statul de drept; solicită să se acorde o atenție specială acestor chestiuni în contextul evaluării acordului; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că UE și RDC sunt semnatari ai Acordului de la Cotonou, care include referințe specifice la responsabilitățile tuturor părților cu privire la drepturile omului, la democrație și la statul de drept; solicită să se acorde o atenție specială acestor chestiuni în contextul evaluării acordului;

| 11. | solicită Guvernului RDC să se angajeze cu fermitate, cu ocazia celei de-a 50-a aniversări a independenței țării, să promoveze practica politică de sprijinire a drepturilor omului și de consolidare a statul de drept; |
| --- | --- |

11.

solicită Guvernului RDC să se angajeze cu fermitate, cu ocazia celei de-a 50-a aniversări a independenței țării, să promoveze practica politică de sprijinire a drepturilor omului și de consolidare a statul de drept;

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, vicepreședintei Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, instituțiilor Uniunii Africane, Secretarului-general al ONU, Consiliului de Securitate al ONU, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și guvernelor și parlamentelor din regiunea Marilor Lacuri. |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, vicepreședintei Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, instituțiilor Uniunii Africane, Secretarului-general al ONU, Consiliului de Securitate al ONU, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și guvernelor și parlamentelor din regiunea Marilor Lacuri.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/145 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/145

---

Joi, 17 iunie 2010Nepal

P7_TA(2010)0245

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la situația din Nepal

2011/C 236 E/26

Parlamentul European,

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948,

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966,

având în vedere Principiile de bază ale Organizației Națiunilor Unite cu privire la recurgerea la forță și la utilizarea armelor de foc de către agenții de aplicare a legii din 1990,

având în vedere declarația din 29 mai 2010 a Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, cu privire la situația politică din Nepal,

având în vedere declarația din 30 aprilie 2010 a purtătorului de cuvânt al Înaltei Reprezentante, Catherine Ashton, cu privire la situația politică din Nepal,

având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 21 noiembrie 2006 un acord global de pace între Alianța celor Șapte Partide și Maoiști (UCPN), care controlau un număr mare de regiuni ale țării, a pus capăt conflictului armat care a durat 10 ani și care s-a soldat cu moartea a aproximativ 13 000 de persoane; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 21 noiembrie 2006 un acord global de pace între Alianța celor Șapte Partide și Maoiști (UCPN), care controlau un număr mare de regiuni ale țării, a pus capăt conflictului armat care a durat 10 ani și care s-a soldat cu moartea a aproximativ 13 000 de persoane;

| B. | întrucât acest acord istoric a demonstrat ce se poate realiza atunci când forțele politice negociază cu bună credință, deschizând calea pentru organizarea de alegeri pentru o Adunare Constituțională (AC), crearea unui guvern interimar, care să îi includă pe Maoiști, dezarmarea insurgenților maoiști și instalarea acestora în tabere, precum și consemnarea armatei nepaleze în cazărmi; |
| --- | --- |

B.

întrucât acest acord istoric a demonstrat ce se poate realiza atunci când forțele politice negociază cu bună credință, deschizând calea pentru organizarea de alegeri pentru o Adunare Constituțională (AC), crearea unui guvern interimar, care să îi includă pe Maoiști, dezarmarea insurgenților maoiști și instalarea acestora în tabere, precum și consemnarea armatei nepaleze în cazărmi;

| C. | întrucât multe din condițiile acordului de pace din 2006, încheiat după un conflict armat de 10 ani între maoiști și guvern, nu sunt nici în momentul de față respectate; |
| --- | --- |

C.

întrucât multe din condițiile acordului de pace din 2006, încheiat după un conflict armat de 10 ani între maoiști și guvern, nu sunt nici în momentul de față respectate;

| D. | întrucât, după alegerile pentru AC din 10 aprilie 2008, care, conform evaluării misiunii UE de monitorizare a alegerilor (MOA UE) au respectat multe, sau chiar toate standardele internaționale, și în urma cărora UCPN (Mi) au câștigat aproape 40 % din voturi, AC a decis să abolească monarhia, care domnea de 240 de ani, și să transforme Nepalul într-o Republică Federală Democrată; |
| --- | --- |

D.

întrucât, după alegerile pentru AC din 10 aprilie 2008, care, conform evaluării misiunii UE de monitorizare a alegerilor (MOA UE) au respectat multe, sau chiar toate standardele internaționale, și în urma cărora UCPN (Mi) au câștigat aproape 40 % din voturi, AC a decis să abolească monarhia, care domnea de 240 de ani, și să transforme Nepalul într-o Republică Federală Democrată;

| E. | întrucât, conform Indicelui global de pace (GPI), Nepal a devenit mai puțin pașnic în ultimii ani, în special în 2009 și 2010; |
| --- | --- |

E.

întrucât, conform Indicelui global de pace (GPI), Nepal a devenit mai puțin pașnic în ultimii ani, în special în 2009 și 2010;

| F. | întrucât, în mai 2009, primul ministru Pushpa Kamal Dahal (Prachanda) a demisionat și partidul său, UCPN (M), s-a retras de la guvernare în urma unei dispute cu președintele (în cadrul congresului nepalez) pe tema concedierii comandantului general al armatei, care era în conflict cu maoiștii în ceea ce privește reintegrarea foștilor insurgenți ai Armatei populare de eliberare (APE) în armata nepaleză; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în mai 2009, primul ministru Pushpa Kamal Dahal (Prachanda) a demisionat și partidul său, UCPN (M), s-a retras de la guvernare în urma unei dispute cu președintele (în cadrul congresului nepalez) pe tema concedierii comandantului general al armatei, care era în conflict cu maoiștii în ceea ce privește reintegrarea foștilor insurgenți ai Armatei populare de eliberare (APE) în armata nepaleză;

| G. | întrucât în contextul instabilității politice care a urmat și care a fost intensificată de campaniile maoiste de destabilizare civile și parlamentare, o alianță antimaoistă fragilă, alcătuită din 22 de membri, aflată sub conducerea prim-ministrului Madhav Kumar Nepal (CPN-UML), nu a reușit să realizeze cele două obiective-cheie: o nouă constituție general acceptată pentru republica federală, înainte de expirarea, la 28 mai 2010, a termenului de doi ani și un acord privind reintegrarea/reabilitarea a celor aproximativ 20 000 de foști combatanți ai APE; |
| --- | --- |

G.

întrucât în contextul instabilității politice care a urmat și care a fost intensificată de campaniile maoiste de destabilizare civile și parlamentare, o alianță antimaoistă fragilă, alcătuită din 22 de membri, aflată sub conducerea prim-ministrului Madhav Kumar Nepal (CPN-UML), nu a reușit să realizeze cele două obiective-cheie: o nouă constituție general acceptată pentru republica federală, înainte de expirarea, la 28 mai 2010, a termenului de doi ani și un acord privind reintegrarea/reabilitarea a celor aproximativ 20 000 de foști combatanți ai APE;

| H. | întrucât discuțiile formale dintre liderii partidului alianței și ai CPN-UML cu privire la formarea unui nou guvern au fost reluate după încheierea unui acord de ultimă oră în trei puncte, care prevede extinderea mandatului AC cu un an, formarea unui guvern al consensului național, demisia prim-ministrului Madhav Kumar Nepal „cât mai curând cu putință” și realizarea de „progrese în ceea ce privește acordul de pace”; |
| --- | --- |

H.

întrucât discuțiile formale dintre liderii partidului alianței și ai CPN-UML cu privire la formarea unui nou guvern au fost reluate după încheierea unui acord de ultimă oră în trei puncte, care prevede extinderea mandatului AC cu un an, formarea unui guvern al consensului național, demisia prim-ministrului Madhav Kumar Nepal „cât mai curând cu putință” și realizarea de „progrese în ceea ce privește acordul de pace”;

| I. | întrucât înregistrarea video de la Shaktikhor, care confirma acuzațiile de înșelătorie în ceea ce privește numărul combatanților și planurile de politizare prin „democratizare” a armatei naționale, ridică întrebări justificate, la care UCPN (M) nu a oferit încă răspunsuri; |
| --- | --- |

I.

întrucât înregistrarea video de la Shaktikhor, care confirma acuzațiile de înșelătorie în ceea ce privește numărul combatanților și planurile de politizare prin „democratizare” a armatei naționale, ridică întrebări justificate, la care UCPN (M) nu a oferit încă răspunsuri;

| J. | întrucât instabilitatea politică din momentul de față are un impact vital asupra dezvoltării sociale, economice și turistice a Nepalului, care, găsindu-se între India și China, țările cu cea mai rapidă rată de dezvoltare economică, are nevoie de stabilitate politică pentru a putea profita de pe urma localizării sale strategice; |
| --- | --- |

J.

întrucât instabilitatea politică din momentul de față are un impact vital asupra dezvoltării sociale, economice și turistice a Nepalului, care, găsindu-se între India și China, țările cu cea mai rapidă rată de dezvoltare economică, are nevoie de stabilitate politică pentru a putea profita de pe urma localizării sale strategice;

| K. | întrucât Nepal continuă să fie afectat ca urmare a subdezvoltării economice și sociale grave; întrucât aproximativ 30 % din populație se încadrează sub pragul de sărăcie absolută, 16 % din populație suferă de o formă gravă de subnutriție, rata analfabetismului este în continuare una dintre cele mai ridicate din Asia de Sud și dezvoltarea este îngreunată de penuria, la nivel național, de combustibili de bază, care cauzează întreruperi ale energiei electrice și restricții de transport, ducând la creșterea prețurilor alimentelor; |
| --- | --- |

K.

întrucât Nepal continuă să fie afectat ca urmare a subdezvoltării economice și sociale grave; întrucât aproximativ 30 % din populație se încadrează sub pragul de sărăcie absolută, 16 % din populație suferă de o formă gravă de subnutriție, rata analfabetismului este în continuare una dintre cele mai ridicate din Asia de Sud și dezvoltarea este îngreunată de penuria, la nivel național, de combustibili de bază, care cauzează întreruperi ale energiei electrice și restricții de transport, ducând la creșterea prețurilor alimentelor;

| L. | întrucât situația multor refugiați în Nepal, în special a tibetanilor, generează motive de preocupare; |
| --- | --- |

L.

întrucât situația multor refugiați în Nepal, în special a tibetanilor, generează motive de preocupare;

| M. | întrucât autoritățile nepaleze trebuie felicitate pentru respectarea „convenției tacite” privind refugiații tibetani; |
| --- | --- |

M.

întrucât autoritățile nepaleze trebuie felicitate pentru respectarea „convenției tacite” privind refugiații tibetani;

| N. | întrucât niciun membru al forțelor de securitate ale statului și niciunul dintre foștiifo combatanți maoiști nu a fost până în prezent condamnat penal pentru încălcările grave și repetate ale legilor de război, comise în perioada conflictului; |
| --- | --- |

N.

întrucât niciun membru al forțelor de securitate ale statului și niciunul dintre foștiifo combatanți maoiști nu a fost până în prezent condamnat penal pentru încălcările grave și repetate ale legilor de război, comise în perioada conflictului;

| O. | întrucât delegația Parlamentului European pentru relațiile cu Asia de Sud a inițiat o misiune la Kathmandu în perioada importantă 23-29 mai 2010, |
| --- | --- |

O.

întrucât delegația Parlamentului European pentru relațiile cu Asia de Sud a inițiat o misiune la Kathmandu în perioada importantă 23-29 mai 2010,

| 1. | își exprimă preocupările profunde cu privire la absența unei constituții permanente bazate pe valori democratice și pe drepturile omului și își exprimă solidaritatea cu poporul nepalez și cu toate familiile care au pierdut rude în conflictul din ultimii ani; |
| --- | --- |

1.

își exprimă preocupările profunde cu privire la absența unei constituții permanente bazate pe valori democratice și pe drepturile omului și își exprimă solidaritatea cu poporul nepalez și cu toate familiile care au pierdut rude în conflictul din ultimii ani;

| 2. | salută decizia de ultimă clipă, din 28 mai 2010, a partidelor politice de a lua măsurile necesare pentru a extinde mandatul AC și salută, în special, influența importantă a Partidului Femeilor; |
| --- | --- |

2.

salută decizia de ultimă clipă, din 28 mai 2010, a partidelor politice de a lua măsurile necesare pentru a extinde mandatul AC și salută, în special, influența importantă a Partidului Femeilor;

| 3. | îndeamnă AC și toți actorii politici implicați să negocieze fără condiții prealabile, să dea dovadă de flexibilitate, să evite acțiunile provocatoare și să conlucreze pentru unitatea națională cu scopul de a găsi o structură clară a noii constituții, de a stabili o democrație federală funcțională și de a respecta noul termen, prelungit cu un an la 28 mai 2010; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă AC și toți actorii politici implicați să negocieze fără condiții prealabile, să dea dovadă de flexibilitate, să evite acțiunile provocatoare și să conlucreze pentru unitatea națională cu scopul de a găsi o structură clară a noii constituții, de a stabili o democrație federală funcțională și de a respecta noul termen, prelungit cu un an la 28 mai 2010;

| 4. | invită toate partidele să faciliteze și să promoveze activitatea Comisiilor Constituționale (CC) privind viitoarea foaie de parcurs, ca urmare a prelungirii mandatului AC; |
| --- | --- |

4.

invită toate partidele să faciliteze și să promoveze activitatea Comisiilor Constituționale (CC) privind viitoarea foaie de parcurs, ca urmare a prelungirii mandatului AC;

| 5. | subliniază necesitatea comunicării clare și publice a tuturor punctelor convenite și salută, prin urmare, cartea albă promisă, în care vor fi prezentate populației progresele realizate până în prezent în ceea ce privește elaborarea constituției republicii federale; salută cele trei, din unsprezece, comisii tematice, care și-au dus la bun sfârșit activitatea; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea comunicării clare și publice a tuturor punctelor convenite și salută, prin urmare, cartea albă promisă, în care vor fi prezentate populației progresele realizate până în prezent în ceea ce privește elaborarea constituției republicii federale; salută cele trei, din unsprezece, comisii tematice, care și-au dus la bun sfârșit activitatea;

| 6. | salută decizia Congresului nepalez (CN) din 31 mai 2010 de a se angaja în vederea creării unui guvern de uniune națională deschis tuturor partidelor politice, inclusiv principalului partid de opoziție, UCPN (M); |
| --- | --- |

6.

salută decizia Congresului nepalez (CN) din 31 mai 2010 de a se angaja în vederea creării unui guvern de uniune națională deschis tuturor partidelor politice, inclusiv principalului partid de opoziție, UCPN (M);

| 7. | solicită UCPN (M) să se angajeze în planificarea constructivă și să găsească o cale de a integra foștii combatanți maoiști în societate, inclusiv grupurile care locuiesc în taberele monitorizate de UNMIN; |
| --- | --- |

7.

solicită UCPN (M) să se angajeze în planificarea constructivă și să găsească o cale de a integra foștii combatanți maoiști în societate, inclusiv grupurile care locuiesc în taberele monitorizate de UNMIN;

| 8. | solicită UE și statelor membre să sprijine toate eforturile guvernului nepalez și ale partidelor de găsire a unei soluții în ceea ce privește integrarea foștilor combatanți maoiști în armata națională sau în alte forțe de securitate și a unor soluții alternative viabile pentru cei care nu pot fi integrați în aceste organizații; |
| --- | --- |

8.

solicită UE și statelor membre să sprijine toate eforturile guvernului nepalez și ale partidelor de găsire a unei soluții în ceea ce privește integrarea foștilor combatanți maoiști în armata națională sau în alte forțe de securitate și a unor soluții alternative viabile pentru cei care nu pot fi integrați în aceste organizații;

| 9. | solicită partidelor politice, în special UCPN-M, să țină sub control aripile militante tinere și să pună capăt recrutării copiilor; solicită UCPN-M să asigure accesul liber la pachetele de reabilitare pentru minorii eliberați recent din tabere; |
| --- | --- |

9.

solicită partidelor politice, în special UCPN-M, să țină sub control aripile militante tinere și să pună capăt recrutării copiilor; solicită UCPN-M să asigure accesul liber la pachetele de reabilitare pentru minorii eliberați recent din tabere;

| 10. | solicită ONU în mod direct ca, de preferat în cooperare cu guvernul, să stabilească proceduri de alegere a potențialilor membri ai forțelor de securitate pentru a-i exclude din cadrul misiunilor ONU de menținere a păcii pe cei care se fac, în mod evident, vinovați de încălcări ale drepturilor omului; reamintește armatei nepaleze că, din păcate, profesionalismul și reputația pentru care este bine-cunoscută se află deja în joc și vor rămâne în această situație, atât timp cât aspectele legate de impunitate în rândurile sale, care persistă de mult timp și sunt bine documentate, nu sunt abordate în mod obiectiv, de exemplu de puterea judecătorească; |
| --- | --- |

10.

solicită ONU în mod direct ca, de preferat în cooperare cu guvernul, să stabilească proceduri de alegere a potențialilor membri ai forțelor de securitate pentru a-i exclude din cadrul misiunilor ONU de menținere a păcii pe cei care se fac, în mod evident, vinovați de încălcări ale drepturilor omului; reamintește armatei nepaleze că, din păcate, profesionalismul și reputația pentru care este bine-cunoscută se află deja în joc și vor rămâne în această situație, atât timp cât aspectele legate de impunitate în rândurile sale, care persistă de mult timp și sunt bine documentate, nu sunt abordate în mod obiectiv, de exemplu de puterea judecătorească;

| 11. | își exprimă preocupările cu privire la rapoartele privind noile recrutări în armata națională; reamintește faptul că Curtea Supremă a hotărât că acestea sunt compatibile cu acordul global de pace, în măsura în care este vorba numai de personal tehnic; cu toate acestea, ia act de faptul că acest elan al recrutărilor ar putea exacerba dificultățile cu care se confruntă în cadrul procesului de tranziție; |
| --- | --- |

11.

își exprimă preocupările cu privire la rapoartele privind noile recrutări în armata națională; reamintește faptul că Curtea Supremă a hotărât că acestea sunt compatibile cu acordul global de pace, în măsura în care este vorba numai de personal tehnic; cu toate acestea, ia act de faptul că acest elan al recrutărilor ar putea exacerba dificultățile cu care se confruntă în cadrul procesului de tranziție;

| 12. | este în continuare ferm convins că, la doi ani de la abolirea monarhiei, armata ar trebui adusă în totalitate sub supraveghere democratică, inclusiv în ceea ce privește aspectele legate de buget; își afirmă solidaritatea cu AC în ceea ce privește toate măsurile pe care le-ar putea lua în acest sens; |
| --- | --- |

12.

este în continuare ferm convins că, la doi ani de la abolirea monarhiei, armata ar trebui adusă în totalitate sub supraveghere democratică, inclusiv în ceea ce privește aspectele legate de buget; își afirmă solidaritatea cu AC în ceea ce privește toate măsurile pe care le-ar putea lua în acest sens;

| 13. | reamintește statelor membre UE că exporturile de arme letale către Nepal sunt în continuare interzise, în temeiul acordului global de pace, și le solicită să acorde sprijin financiar și tehnic pentru a oferi soluții creative în vederea restructurării armatei nepaleze; |
| --- | --- |

13.

reamintește statelor membre UE că exporturile de arme letale către Nepal sunt în continuare interzise, în temeiul acordului global de pace, și le solicită să acorde sprijin financiar și tehnic pentru a oferi soluții creative în vederea restructurării armatei nepaleze;

| 14. | își exprimă sprijinul deplin pentru rolul crucial jucat de UNMIN și consideră că mandatul acesteia ar trebui prelungit, cel puțin până la intrarea într-o etapă consolidată a procesului de pace; |
| --- | --- |

14.

își exprimă sprijinul deplin pentru rolul crucial jucat de UNMIN și consideră că mandatul acesteia ar trebui prelungit, cel puțin până la intrarea într-o etapă consolidată a procesului de pace;

| 15. | își exprimă preocupările cu privire la rapoartele privind situațiile din ce în mai numeroase de maltratare și acte agresive de violență; salută, în acest context, activitatea Comisiei naționale pentru drepturile omului din Nepal; |
| --- | --- |

15.

își exprimă preocupările cu privire la rapoartele privind situațiile din ce în mai numeroase de maltratare și acte agresive de violență; salută, în acest context, activitatea Comisiei naționale pentru drepturile omului din Nepal;

| 16. | își exprimă preocuparea cu privire la faptul că guvernul nepalez a prelungit mandatul UNHCR cu încă un mandat, revizuit, de un an, punând treptat capăt operațiunilor la nivel regional ale organismului, contrar așteptărilor conform cărora funcția de supraveghere a drepturilor omului a acesteia va putea fi sporită; |
| --- | --- |

16.

își exprimă preocuparea cu privire la faptul că guvernul nepalez a prelungit mandatul UNHCR cu încă un mandat, revizuit, de un an, punând treptat capăt operațiunilor la nivel regional ale organismului, contrar așteptărilor conform cărora funcția de supraveghere a drepturilor omului a acesteia va putea fi sporită;

| 17. | solicită înființarea Comisiei pentru dispăruți, a Comisiei pentru adevăr și reconciliere și a Comisiei pentru pace și reabilitare națională, astfel cum se specifică în acordul global de pace; |
| --- | --- |

17.

solicită înființarea Comisiei pentru dispăruți, a Comisiei pentru adevăr și reconciliere și a Comisiei pentru pace și reabilitare națională, astfel cum se specifică în acordul global de pace;

| 18. | regretă profund faptul că, până în prezent, nu a existat niciun proces în cadrul tribunalelor civile pentru niciuna dintre crimele grave comise în perioada conflictului de ambele părți; |
| --- | --- |

18.

regretă profund faptul că, până în prezent, nu a existat niciun proces în cadrul tribunalelor civile pentru niciuna dintre crimele grave comise în perioada conflictului de ambele părți;

| 19. | îndeamnă partidele și guvernele să pună capăt ingerințelor politice în procesele penale, să înființeze o autoritate judecătorească independentă în cadrul procesului constituțional și, în același context, să planifice ratificarea Statutului Curții Penale Internaționale; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă partidele și guvernele să pună capăt ingerințelor politice în procesele penale, să înființeze o autoritate judecătorească independentă în cadrul procesului constituțional și, în același context, să planifice ratificarea Statutului Curții Penale Internaționale;

| 20. | salută anunțul Nepalului din 2009 cu privire la sprijinirea principiilor și orientărilor Națiunilor Unite cu privire la eliminarea discriminării castelor, dar își exprimă preocupările privind continuarea practicii muncii forțate, în special în Kamaiya, Haruwa și Charuwa, precum și situația îngrijorătoare a milioanelor de persoane fără pământuri, care riscă să continue să se deterioreze ca urmare a impactului schimbărilor climatice și solicită guvernului și partidelor să încurajeze activitatea Comisiei privind reforma terenurilor; |
| --- | --- |

20.

salută anunțul Nepalului din 2009 cu privire la sprijinirea principiilor și orientărilor Națiunilor Unite cu privire la eliminarea discriminării castelor, dar își exprimă preocupările privind continuarea practicii muncii forțate, în special în Kamaiya, Haruwa și Charuwa, precum și situația îngrijorătoare a milioanelor de persoane fără pământuri, care riscă să continue să se deterioreze ca urmare a impactului schimbărilor climatice și solicită guvernului și partidelor să încurajeze activitatea Comisiei privind reforma terenurilor;

| 21. | solicită guvernului nepalez să abordeze problema celor 800 000 de nepalezi fără cetățenie, simplificând procedurile birocratice și reducând costurile de solicitare a certificatelor de cetățenie; consideră că este vital să se țină seama și de aceștia în timpul negocierilor privind procesul de pace; |
| --- | --- |

21.

solicită guvernului nepalez să abordeze problema celor 800 000 de nepalezi fără cetățenie, simplificând procedurile birocratice și reducând costurile de solicitare a certificatelor de cetățenie; consideră că este vital să se țină seama și de aceștia în timpul negocierilor privind procesul de pace;

| 22. | îndeamnă guvernul nepalez să garanteze standarde de protecție pentru toți refugiații și să-și continue eforturile de prevenire și reducere a cazurilor lipsei cetățeniei, în special în ceea ce privește populația din Butan, în conformitate cu standardele internaționale, să semneze Convenția privind statutul refugiaților din 1951 sau protocolul la aceasta din 1967 și să respecte standardele stabilite de UNHCR; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă guvernul nepalez să garanteze standarde de protecție pentru toți refugiații și să-și continue eforturile de prevenire și reducere a cazurilor lipsei cetățeniei, în special în ceea ce privește populația din Butan, în conformitate cu standardele internaționale, să semneze Convenția privind statutul refugiaților din 1951 sau protocolul la aceasta din 1967 și să respecte standardele stabilite de UNHCR;

| 23. | consideră esențială continuarea aplicării depline a „convenției tacite” privind refugiații tibetani de către autoritățile nepaleze, în vederea menținerii contactului dintre UNHCR și comunitățile tibetane; salută, în acest sens, posibilitățile de a permite accesul în teritoriu în temeiul „convenției tacite” cu UNHCR și de a furniza soluții mai durabile; |
| --- | --- |

23.

consideră esențială continuarea aplicării depline a „convenției tacite” privind refugiații tibetani de către autoritățile nepaleze, în vederea menținerii contactului dintre UNHCR și comunitățile tibetane; salută, în acest sens, posibilitățile de a permite accesul în teritoriu în temeiul „convenției tacite” cu UNHCR și de a furniza soluții mai durabile;

| 24. | solicită Înaltei Reprezentante a Uniunii ca, prin intermediul delegației sale la Kathmandu, să monitorizeze îndeaproape situația politică din Nepal și să se folosească de influența sa pentru a apela la autoritățile vecine din regiune, în special la China și India, pentru a sprijini negocierile în vederea creării unui guvern de uniune națională; |
| --- | --- |

24.

solicită Înaltei Reprezentante a Uniunii ca, prin intermediul delegației sale la Kathmandu, să monitorizeze îndeaproape situația politică din Nepal și să se folosească de influența sa pentru a apela la autoritățile vecine din regiune, în special la China și India, pentru a sprijini negocierile în vederea creării unui guvern de uniune națională;

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe si politica de securitate, guvernului nepalez, guvernelor și parlamentelor Indiei și Republicii Populare Chineze și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe si politica de securitate, guvernului nepalez, guvernelor și parlamentelor Indiei și Republicii Populare Chineze și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/148 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/148

---

Joi, 17 iunie 2010Execuții în Libia

P7_TA(2010)0246

Rezoluția Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la execuțiile din Libia

2011/C 236 E/27

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la abolirea pedepsei cu moartea și cele referitoare la rapoartele anuale privind drepturile omului în lume, în special cea din 2008, precum și necesitatea instituirii imediate a unui moratoriu asupra execuțiilor în țările în care se aplică încă pedeapsa cu moartea,

având în vedere Rezoluțiile 62/149 din 18 decembrie 2007 și 63/168 din 18 decembrie 2008 ale Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite privind un moratoriu asupra aplicării pedepsei cu moartea (adoptată pe baza raportului Comitetului III (A/62/439/Add.2)),

având în vedere orientările UE privind pedeapsa cu moartea din 16 iunie 1998, precum și versiunea revizuită și actualizată a acestora din 2008,

având în vedere declarația finală adoptată de cel de-al patrulea Congres mondial împotriva pedepsei cu moartea, organizat la Geneva în perioada 24-26 februarie 2010, prin care se solicită abolirea universală a pedepsei cu moartea,

având în vedere convențiile internaționale privind apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale,

având în vedere politica UE în domeniul migrației și al azilului, precum și Convenția de la Geneva din 28 iulie 1951 și Protocolul din 31 ianuarie 1967 privind statutul refugiaților,

având în vedere dialogul informal care are loc între UE și Libia în vederea consolidării relațiilor, actuala cooperare în domeniul migrației dintre UE și Libia (două proiecte puse în aplicare în temeiul programului Aeneas și al instrumentului pentru migrație și azil), precum și Planul de acțiune pentru Benghazi împotriva HIV-SIDA,

având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât abolirea pedepsei cu moartea reprezintă una din valorile fundamentale ale Uniunii Europene; întrucât Parlamentul European își exprimă angajamentul ferm de a aboli pedeapsa cu moartea și depune eforturi pentru ca acest principiu să fie universal acceptat; |
| --- | --- |

A.

întrucât abolirea pedepsei cu moartea reprezintă una din valorile fundamentale ale Uniunii Europene; întrucât Parlamentul European își exprimă angajamentul ferm de a aboli pedeapsa cu moartea și depune eforturi pentru ca acest principiu să fie universal acceptat;

| B. | întrucât guvernul libian s-a opus progreselor pe calea abolirii pedepsei cu moartea; întrucât în decembrie 2007 și 2008, Libia a făcut parte din statele minoritare care au votat împotriva unor rezoluții de succes ale Adunării Generale a ONU privind instituirea unui moratoriu pe plan mondial asupra execuțiilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât guvernul libian s-a opus progreselor pe calea abolirii pedepsei cu moartea; întrucât în decembrie 2007 și 2008, Libia a făcut parte din statele minoritare care au votat împotriva unor rezoluții de succes ale Adunării Generale a ONU privind instituirea unui moratoriu pe plan mondial asupra execuțiilor;

| C. | întrucât Libia a fost aleasă de curând ca membră a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, fapt care implică o responsabilitate sporită în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

C.

întrucât Libia a fost aleasă de curând ca membră a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, fapt care implică o responsabilitate sporită în domeniul drepturilor omului;

| D. | întrucât „Cerene”, un ziar aflat în strânsă legătură cu Saif al-Islam al-Gaddafi, fiul liderului libian Muammar al-Gaddafi, a raportat că la 30 mai la Tripoli și Benghazi au fost executate 18 persoane, inclusiv cetățeni egipteni, ciadieni și nigerieni, după ce au fost condamnate pentru omor cu premeditare; întrucât identitatea acestor persoane nu a fost făcută publică de către autoritățile libiene; |
| --- | --- |

D.

întrucât „Cerene”, un ziar aflat în strânsă legătură cu Saif al-Islam al-Gaddafi, fiul liderului libian Muammar al-Gaddafi, a raportat că la 30 mai la Tripoli și Benghazi au fost executate 18 persoane, inclusiv cetățeni egipteni, ciadieni și nigerieni, după ce au fost condamnate pentru omor cu premeditare; întrucât identitatea acestor persoane nu a fost făcută publică de către autoritățile libiene;

| E. | întrucât există temerea că sentințele la moarte sunt pronunțate în urma unor proceduri care nu respectă standardele internaționale pentru procese corecte; |
| --- | --- |

E.

întrucât există temerea că sentințele la moarte sunt pronunțate în urma unor proceduri care nu respectă standardele internaționale pentru procese corecte;

| F. | întrucât Pactul internațional privind drepturile civile și politice, la care Libia este parte, și în special articolul 6 alineatul (2) din acesta, solicită statelor-părți care nu au abolit pedeapsa cu moartea să o aplice „doar pentru cele mai grave delicte”; |
| --- | --- |

F.

întrucât Pactul internațional privind drepturile civile și politice, la care Libia este parte, și în special articolul 6 alineatul (2) din acesta, solicită statelor-părți care nu au abolit pedeapsa cu moartea să o aplice „doar pentru cele mai grave delicte”;

| G. | întrucât tribunalele din Libia emit în continuare sentințe cu moartea, în general pentru omoruri și infracțiuni legate de droguri, cu toate că astfel de sentințe pot fi pronunțate și pentru o gamă largă de alte infracțiuni, inclusiv pentru exercitarea pașnică a dreptului la liberă exprimare și asociere; |
| --- | --- |

G.

întrucât tribunalele din Libia emit în continuare sentințe cu moartea, în general pentru omoruri și infracțiuni legate de droguri, cu toate că astfel de sentințe pot fi pronunțate și pentru o gamă largă de alte infracțiuni, inclusiv pentru exercitarea pașnică a dreptului la liberă exprimare și asociere;

| H. | întrucât nu sunt disponibile statistici oficiale referitoare la numărul persoanelor condamnate la moarte și executate anual în Libia; întrucât, conform unor surse diverse, peste 200 de persoane, inclusiv cetățeni străini, își așteaptă în prezent execuția în Libia; |
| --- | --- |

H.

întrucât nu sunt disponibile statistici oficiale referitoare la numărul persoanelor condamnate la moarte și executate anual în Libia; întrucât, conform unor surse diverse, peste 200 de persoane, inclusiv cetățeni străini, își așteaptă în prezent execuția în Libia;

| I. | întrucât cetățenilor străini li se oferă rareori accesul la proprii reprezentanți consulari și la servicii de interpretariat sau traducere pe parcursul procedurilor judiciare; |
| --- | --- |

I.

întrucât cetățenilor străini li se oferă rareori accesul la proprii reprezentanți consulari și la servicii de interpretariat sau traducere pe parcursul procedurilor judiciare;

| J. | întrucât articolul 19 alineatul (2) din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene interzice orice strămutare, expulzare sau extrădare către un stat unde există un risc serios ca persoana respectivă să fie supusă pedepsei cu moartea, torturii sau altor pedepse sau tratamente inumane sau degradante; |
| --- | --- |

J.

întrucât articolul 19 alineatul (2) din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene interzice orice strămutare, expulzare sau extrădare către un stat unde există un risc serios ca persoana respectivă să fie supusă pedepsei cu moartea, torturii sau altor pedepse sau tratamente inumane sau degradante;

| K. | întrucât din 2003, momentul ridicării sancțiunilor internaționale impuse Libiei, Uniunea Europeană a dezvoltat o politică de angajare treptată față de Libia, iar la sfârșitul lui 2007 a inițiat procesul de negociere a unui acord-cadru; |
| --- | --- |

K.

întrucât din 2003, momentul ridicării sancțiunilor internaționale impuse Libiei, Uniunea Europeană a dezvoltat o politică de angajare treptată față de Libia, iar la sfârșitul lui 2007 a inițiat procesul de negociere a unui acord-cadru;

| L. | întrucât UE a menținut un dialog informal cu Libia și a organizat o serie de consultări în vederea semnării unui acord-cadru, inclusiv pe teme legate de migrație; întrucât negocierile în curs de desfășurare au fost marcate până acum de cel puțin șapte runde de negociere între cele două părți care nu au avut ca rezultat progrese semnificative sau angajamente clare din partea Libiei în ceea ce privește respectarea convențiilor internaționale în materie de drepturile omului; |
| --- | --- |

L.

întrucât UE a menținut un dialog informal cu Libia și a organizat o serie de consultări în vederea semnării unui acord-cadru, inclusiv pe teme legate de migrație; întrucât negocierile în curs de desfășurare au fost marcate până acum de cel puțin șapte runde de negociere între cele două părți care nu au avut ca rezultat progrese semnificative sau angajamente clare din partea Libiei în ceea ce privește respectarea convențiilor internaționale în materie de drepturile omului;

| M. | întrucât principalul obstacol în calea relațiilor dintre UE și Libia este lipsa progreselor în cadrul dialogului privind drepturile omului, libertățile fundamentale și democrația, în special neratificarea Convenției de la Geneva, precum și politica externă agresivă a regimului libian, nu în ultimul rând față de statele europene; întrucât Libia nu dispune de un sistem național pentru azil care să vizeze verificarea și înregistrarea refugiaților, acordarea de azil, vizite la centrele de detenție și oferirea de asistență medicală și umanitară, activități desfășurate până acum de UNCHR; |
| --- | --- |

M.

întrucât principalul obstacol în calea relațiilor dintre UE și Libia este lipsa progreselor în cadrul dialogului privind drepturile omului, libertățile fundamentale și democrația, în special neratificarea Convenției de la Geneva, precum și politica externă agresivă a regimului libian, nu în ultimul rând față de statele europene; întrucât Libia nu dispune de un sistem național pentru azil care să vizeze verificarea și înregistrarea refugiaților, acordarea de azil, vizite la centrele de detenție și oferirea de asistență medicală și umanitară, activități desfășurate până acum de UNCHR;

| N. | întrucât, potrivit UNCHR, în Libia au fost înregistrați 9 000 de refugiați, în special palestinieni, irakieni, sudanezi și somalezi, din care 3 700 de persoane, în special provenite din Eritreea, sunt solicitanți de azil; întrucât refugiații sunt supuși riscului permanent de a fi deportați către statele de origine și tranzit fără a se respecta criteriile Convenției de la Geneva, riscând persecuții și moartea; întrucât au fost raportate cazuri de rele tratamente, tortură și omoruri în centrele de detenție pentru refugiați, precum și cazuri de abandonare a refugiaților la granițele părăsite dintre Libia și alte țări africane; |
| --- | --- |

N.

întrucât, potrivit UNCHR, în Libia au fost înregistrați 9 000 de refugiați, în special palestinieni, irakieni, sudanezi și somalezi, din care 3 700 de persoane, în special provenite din Eritreea, sunt solicitanți de azil; întrucât refugiații sunt supuși riscului permanent de a fi deportați către statele de origine și tranzit fără a se respecta criteriile Convenției de la Geneva, riscând persecuții și moartea; întrucât au fost raportate cazuri de rele tratamente, tortură și omoruri în centrele de detenție pentru refugiați, precum și cazuri de abandonare a refugiaților la granițele părăsite dintre Libia și alte țări africane;

| O. | întrucât la 8 iunie 2010, autoritățile libiene au dispus închiderea biroului UNHCR, unde lucrau 26 de persoane, prezent la Tripoli din 1991, pentru că reprezentanții acestuia ar fi „desfășurat activități ilegale”; |
| --- | --- |

O.

întrucât la 8 iunie 2010, autoritățile libiene au dispus închiderea biroului UNHCR, unde lucrau 26 de persoane, prezent la Tripoli din 1991, pentru că reprezentanții acestuia ar fi „desfășurat activități ilegale”;

| P. | întrucât Libiei, ca și țărilor care au semnat un acord de asociere, i-a fost alocat un program indicativ național de 60 milioane EUR pentru perioada 2011-2013, pentru a putea continua să ofere ajutor în domeniul asistenței medicale și să combată imigrația ilegală, |
| --- | --- |

P.

întrucât Libiei, ca și țărilor care au semnat un acord de asociere, i-a fost alocat un program indicativ național de 60 milioane EUR pentru perioada 2011-2013, pentru a putea continua să ofere ajutor în domeniul asistenței medicale și să combată imigrația ilegală,

| 1. | își reiterează poziția de lungă durată prin care se opune pedepsei cu moartea în toate cazurile și în toate circumstanțele; reamintește angajamentul ferm al UE de a depune eforturi în vederea aboliri pedepsei cu moartea peste tot în lume și subliniază încă o dată că abolirea pedepsei cu moartea contribuie la consolidarea demnității umane și la evoluția progresivă a drepturilor omului; |
| --- | --- |

1.

își reiterează poziția de lungă durată prin care se opune pedepsei cu moartea în toate cazurile și în toate circumstanțele; reamintește angajamentul ferm al UE de a depune eforturi în vederea aboliri pedepsei cu moartea peste tot în lume și subliniază încă o dată că abolirea pedepsei cu moartea contribuie la consolidarea demnității umane și la evoluția progresivă a drepturilor omului;

| 2. | condamnă în mod ferm execuția celor 18 persoane la 30 mai 2010 și prezintă condoleanțe și își exprimă solidaritatea față de familiile persoanelor decedate; |
| --- | --- |

2.

condamnă în mod ferm execuția celor 18 persoane la 30 mai 2010 și prezintă condoleanțe și își exprimă solidaritatea față de familiile persoanelor decedate;

| 3. | solicită Libiei divulgarea numelor celor 18 persoane executate, inclusiv ale cetățenilor străini; |
| --- | --- |

3.

solicită Libiei divulgarea numelor celor 18 persoane executate, inclusiv ale cetățenilor străini;

| 4. | invită autoritățile libiene să se asigure că persoanelor deținute ca urmare a evenimentelor menționate li se garantează un tratament uman în închisoare și procese corecte în conformitate cu legislația internațională, inclusiv accesul la un avocat ales de ei înșiși, precum și respectarea principiului prezumției de nevinovăție; |
| --- | --- |

4.

invită autoritățile libiene să se asigure că persoanelor deținute ca urmare a evenimentelor menționate li se garantează un tratament uman în închisoare și procese corecte în conformitate cu legislația internațională, inclusiv accesul la un avocat ales de ei înșiși, precum și respectarea principiului prezumției de nevinovăție;

| 5. | îndeamnă autoritățile libiene să realizeze progrese pe calea instituirii unui moratoriu asupra execuțiilor; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă autoritățile libiene să realizeze progrese pe calea instituirii unui moratoriu asupra execuțiilor;

| 6. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la închiderea biroului UNHCR din Libia; |
| --- | --- |

6.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la închiderea biroului UNHCR din Libia;

| 7. | îndeamnă autoritățile libiene să ratifice în cel mai scurt timp Convenția de la Geneva privind refugiații și să permită și să faciliteze desfășurarea activităților UNHCR în Libia, inclusiv instituirea unui sistem național pentru azil; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă autoritățile libiene să ratifice în cel mai scurt timp Convenția de la Geneva privind refugiații și să permită și să faciliteze desfășurarea activităților UNHCR în Libia, inclusiv instituirea unui sistem național pentru azil;

| 8. | invită statele membre care deportează migranți în Libia, în cooperare cu Frontex (Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe), să înceteze imediat această practică în cazurile în care există un risc important ca persoana în cauză să fie condamnată la moarte sau să fie supusă torturii sau altor tratamente sau pedepse inumane sau degradante; |
| --- | --- |

8.

invită statele membre care deportează migranți în Libia, în cooperare cu Frontex (Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe), să înceteze imediat această practică în cazurile în care există un risc important ca persoana în cauză să fie condamnată la moarte sau să fie supusă torturii sau altor tratamente sau pedepse inumane sau degradante;

| 9. | invită Comisia și Consiliul să ia măsuri în temeiul dispozițiilor articolului 265 și ale articolului 218 alineatul (10) din TFUE, care prevăd că PE „este informat de îndată și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii” în ceea ce privește negocierile cu Libia; își reiterează solicitarea de a fi informat pe deplin cu privire la mandatul de negociere al Comisiei în această privință; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia și Consiliul să ia măsuri în temeiul dispozițiilor articolului 265 și ale articolului 218 alineatul (10) din TFUE, care prevăd că PE „este informat de îndată și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii” în ceea ce privește negocierile cu Libia; își reiterează solicitarea de a fi informat pe deplin cu privire la mandatul de negociere al Comisiei în această privință;

| 10. | afirmă că orice formă de cooperare sau acord între UE și Libia trebuie să fie condiționată de ratificarea și punerea în aplicare de către Libia a Convenției de la Geneva privind refugiații și a altor convenții și protocoale importante privind drepturile omului; |
| --- | --- |

10.

afirmă că orice formă de cooperare sau acord între UE și Libia trebuie să fie condiționată de ratificarea și punerea în aplicare de către Libia a Convenției de la Geneva privind refugiații și a altor convenții și protocoale importante privind drepturile omului;

| 11. | salută faptul că a fost inițiată o reformă a codului penal de către o comisie prezidată de fostul președinte al Curții supreme, Dr Abdulraham Abu Tuta, și speră aceasta va putea prezenta în curând un raport; invită autoritățile libiene să lanseze o dezbatere națională liberă și democrată referitoare la pedeapsa cu moartea, pentru a se alătura tendinței mondiale în favoarea abolirii sale; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că a fost inițiată o reformă a codului penal de către o comisie prezidată de fostul președinte al Curții supreme, Dr Abdulraham Abu Tuta, și speră aceasta va putea prezenta în curând un raport; invită autoritățile libiene să lanseze o dezbatere națională liberă și democrată referitoare la pedeapsa cu moartea, pentru a se alătura tendinței mondiale în favoarea abolirii sale;

| 12. | salută eliberarea cetățeanului elvețian Max Goeldi; |
| --- | --- |

12.

salută eliberarea cetățeanului elvețian Max Goeldi;

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, UNHCR, Adunării Generale a ONU, Înaltului Comisariat al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați și autorităților libiene. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, UNHCR, Adunării Generale a ONU, Înaltului Comisariat al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați și autorităților libiene.

---

Miercuri, 23 iunie 2010

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/152 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/152

---

Miercuri, 23 iunie 2010Sistem european de alertă rapidă împotriva pedofililor și a delincvenților sexuali

P7_TA(2010)0247

Declarația Parlamentului European din 23 iunie 2010 privind crearea unui sistem european de alertă rapidă (SEAR) împotriva pedofililor și a delincvenților sexuali

2011/C 236 E/28

Parlamentul European,

având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2009 referitoare la eliminarea violenței împotriva femeilor (1),

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2007 intitulată „Către o politică generală de luptă împotriva criminalității cibernetice”(COM(2007)0267),

având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât este necesar să se asigure că internetul oferă în continuare un nivel ridicat al democrației virtuale, care să nu prezinte riscuri pentru femei și copii; |
| --- | --- |

A.

întrucât este necesar să se asigure că internetul oferă în continuare un nivel ridicat al democrației virtuale, care să nu prezinte riscuri pentru femei și copii;

| B. | întrucât, cu toate acestea, abuzul posibilităților pe care le oferă această tehnologie poate favoriza pornografia infantilă și delicte sexuale; |
| --- | --- |

B.

întrucât, cu toate acestea, abuzul posibilităților pe care le oferă această tehnologie poate favoriza pornografia infantilă și delicte sexuale;

| C. | întrucât internetul oferă și o vastă libertate de acțiune pedofililor și delincvenților sexuali, punându-i pe picior de egalitate cu cetățenii onești și îngreunând identificarea lor de către autoritățile publice, |
| --- | --- |

C.

întrucât internetul oferă și o vastă libertate de acțiune pedofililor și delincvenților sexuali, punându-i pe picior de egalitate cu cetățenii onești și îngreunând identificarea lor de către autoritățile publice,

| 1. | invită Consiliul și Comisia să dea curs Comunicării menționate anterior; |
| --- | --- |

1.

invită Consiliul și Comisia să dea curs Comunicării menționate anterior;

| 2. | invită Consiliul și Comisia să pună în aplicare Directiva 2006/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind păstrarea datelor generate sau prelucrate în legătură cu furnizarea serviciilor de comunicații electronice accesibile publicului sau de rețele de comunicații publice (2) și să o extindă la motoarele de căutare pentru a putea combate rapid și eficace pornografia infantilă și hărțuirea sexuală on-line; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul și Comisia să pună în aplicare Directiva 2006/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind păstrarea datelor generate sau prelucrate în legătură cu furnizarea serviciilor de comunicații electronice accesibile publicului sau de rețele de comunicații publice (2) și să o extindă la motoarele de căutare pentru a putea combate rapid și eficace pornografia infantilă și hărțuirea sexuală on-line;

| 3. | invită statele membre să creeze un sistem european de alertă rapidă coordonat între autoritățile publice, după modelul celui deja pus în aplicare pentru alertele alimentare, pentru a combate pornografia infantilă și hărțuirea sexuală; |
| --- | --- |

3.

invită statele membre să creeze un sistem european de alertă rapidă coordonat între autoritățile publice, după modelul celui deja pus în aplicare pentru alertele alimentare, pentru a combate pornografia infantilă și hărțuirea sexuală;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (3), Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (3), Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0098.

(2)  JO L 105, 13.4.2006, p. 54.

(3)  Lista semnatarilor este publicată în anexa 1 la procesul-verbal din 23 iunie 2010 (P7_PV(2010)06-23(ANN1)).

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 15 iunie 2010

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/153 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/153

---

Marți, 15 iunie 2010Adaptarea Regulamentului de procedură la Tratatul de la Lisabona

P7_TA(2010)0204

Decizia Parlamentului European din 15 iunie 2010 privind adaptarea Regulamentului de procedură al Parlamentului la Tratatul de la Lisabona (2009/2062(REG))

2011/C 236 E/29

Parlamentul European,

având în vedere articolele 211 și 212 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale care încorporează amendamentele propuse de Comisia pentru bugete în avizul său din 31 martie 2009 (A7-0043/2009),

având în vedere Decizia sa din 25 noiembrie 2009 privind adaptarea Regulamentului de procedură al Parlamentului la Tratatul de la Lisabona (1),

| 1. | decide să aducă Regulamentului său de procedură modificările prezentate în continuare; |
| --- | --- |

1.

decide să aducă Regulamentului său de procedură modificările prezentate în continuare;

| 2. | subliniază faptul că modificările vor intra în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că modificările vor intra în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

| TEXTUL ÎN VIGOARE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului European


  Articolul 7 – alineatul 2 |
| (2)   Comisia prezintă o propunere de decizie
  care se limitează la recomandarea adoptării
  sau
  respingerii
  cererii de ridicare a imunității sau de apărare a imunității și privilegiilor. | (2)   Comisia prezintă o propunere de decizie
  motivată prin care se recomandă adoptarea
  sau
  respingerea
  cererii de ridicare a imunității sau de apărare a imunității și privilegiilor. |
| Amendamentul 121 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului European


  Articolul 8 |
| În absența unor dispoziții contrare, Biroul
  adoptă
  normele de punere în aplicare a Statutului
  deputaților în Parlamentul European. | Parlamentul
  adoptă
  Statutul
  deputaților în Parlamentul European
  și orice modificare a acestuia pe baza unei propuneri a comisiei competente
  .
  Articolul 138 alineatul (1) se aplică mutatis mutandis. Biroul răspunde de aplicarea acestor prevederi și decide cu privire la pachetele financiare pe baza bugetului anual. |
| Amendamentul 4 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului European


  Articolul 23 – alineatul 2 și alineatul 2a (nou) |
| (2)   Biroul reglementează chestiunile financiare, organizatorice și administrative privind
  deputații,
  organizarea internă a Parlamentului, Secretariatul și organele Parlamentului. | (2)   Biroul reglementează chestiunile financiare, organizatorice și administrative privind organizarea internă a Parlamentului, Secretariatul și organele Parlamentului.


  (2a)
     
  Biroul reglementează chestiunile financiare, organizatorice și administrative privind deputații pe baza unei propuneri a Secretarului General sau a unui grup politic. |
| Amendamentul 5 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului European


  Articolul 23 – alineatul 11a (nou) |
| | (11a)
     
  Biroul numește doi vicepreședinți responsabili cu dezvoltarea relațiilor cu parlamentele naționale.




  Aceștia prezintă periodic Conferinței președinților un raport privind activitățile desfășurate în acest domeniu.



  (A doua și a treia teză de la articolul 25 alineatul (3) se elimină.) |
| Amendamentul 86 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului European


  Articolul 24 – alineatul 2 |
| (2)   Deputații neafiliați
  deleagă un reprezentant din rândul lor care
  să participe la reuniunile Conferinței președinților, fără a avea drept de vot. | (2)   
  Președintele Parlamentului invită unul dintre
  deputații neafiliați să participe la reuniunile Conferinței președinților, fără a avea drept de vot. |
| Amendamentul 117 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului


  Articolul 37a (nou) |
| | Articolul 37a


  Delegarea competențelor legislative



  (1)
     
  Atunci când examinează o propunere de act legislativ prin care se deleagă Comisiei competențe în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul acordă o atenție deosebită obiectivelor, conținutului, domeniului de aplicare și duratei delegării, precum și condițiilor cărora aceasta trebuie să li se supună.




  (2)
     
  Comisia competentă pentru subiectul în cauză poate solicita în orice moment avizul comisiei competente pentru interpretarea și aplicarea dreptului UE.




  (3)
     
  Comisia competentă pentru interpretarea și aplicarea dreptului UE poate, de asemenea, din proprie inițiativă, să preia chestiunile legate de delegarea competențelor legislative. În acest caz, aceasta informează corespunzător comisia competentă pentru subiectul în cauză. |
| Amendamentul 10 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului European


  Articolul 56 – alineatul 3 – al doilea paragraf |
| În cazul unei retrimiteri, comisia competentă redactează un nou raport pe care îl prezintă oral sau în scris Parlamentului, în termenul stabilit de acesta, care nu poate să depășească două luni. | În cazul unei retrimiteri, comisia competentă
  decide asupra procedurii care urmează să se aplice și
  redactează un nou raport pe care îl prezintă oral sau în scris Parlamentului, în termenul stabilit de acesta, care nu poate să depășească două luni. |
| Amendamentul 113 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului


  Articolul 74a – alineatul 1a (nou) |
| | (1a)
     
  Atunci când Parlamentul este consultat în temeiul articolului 48 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu privire la o decizie a Consiliului European favorabilă examinării modificărilor tratatelor, chestiunea este trimisă comisiei competente. Comisia respectivă întocmește un raport, care cuprinde:








  — | o propunere de rezoluție care indică dacă Parlamentul aprobă sau respinge decizia propusă și care poate include propuneri destinate Convenției sau Conferinței reprezentanților guvernelor statelor membre; |

TEXTUL ÎN VIGOARE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 7 – alineatul 2

(2)   Comisia prezintă o propunere de decizie
  care se limitează la recomandarea adoptării
  sau
  respingerii
  cererii de ridicare a imunității sau de apărare a imunității și privilegiilor.

(2)   Comisia prezintă o propunere de decizie
  motivată prin care se recomandă adoptarea
  sau
  respingerea
  cererii de ridicare a imunității sau de apărare a imunității și privilegiilor.

Amendamentul 121

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 8

În absența unor dispoziții contrare, Biroul
  adoptă
  normele de punere în aplicare a Statutului
  deputaților în Parlamentul European.

Parlamentul
  adoptă
  Statutul
  deputaților în Parlamentul European
  și orice modificare a acestuia pe baza unei propuneri a comisiei competente
  .
  Articolul 138 alineatul (1) se aplică mutatis mutandis. Biroul răspunde de aplicarea acestor prevederi și decide cu privire la pachetele financiare pe baza bugetului anual.

Amendamentul 4

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 23 – alineatul 2 și alineatul 2a (nou)

(2)   Biroul reglementează chestiunile financiare, organizatorice și administrative privind
  deputații,
  organizarea internă a Parlamentului, Secretariatul și organele Parlamentului.

(2)   Biroul reglementează chestiunile financiare, organizatorice și administrative privind organizarea internă a Parlamentului, Secretariatul și organele Parlamentului.

(2a)
     
  Biroul reglementează chestiunile financiare, organizatorice și administrative privind deputații pe baza unei propuneri a Secretarului General sau a unui grup politic.

Amendamentul 5

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 23 – alineatul 11a (nou)

(11a)
     
  Biroul numește doi vicepreședinți responsabili cu dezvoltarea relațiilor cu parlamentele naționale.

Aceștia prezintă periodic Conferinței președinților un raport privind activitățile desfășurate în acest domeniu.

(A doua și a treia teză de la articolul 25 alineatul (3) se elimină.)

Amendamentul 86

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 24 – alineatul 2

(2)   Deputații neafiliați
  deleagă un reprezentant din rândul lor care
  să participe la reuniunile Conferinței președinților, fără a avea drept de vot.

(2)   
  Președintele Parlamentului invită unul dintre
  deputații neafiliați să participe la reuniunile Conferinței președinților, fără a avea drept de vot.

Amendamentul 117

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 37a (nou)

Articolul 37a

Delegarea competențelor legislative

(1)
     
  Atunci când examinează o propunere de act legislativ prin care se deleagă Comisiei competențe în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul acordă o atenție deosebită obiectivelor, conținutului, domeniului de aplicare și duratei delegării, precum și condițiilor cărora aceasta trebuie să li se supună.

(2)
     
  Comisia competentă pentru subiectul în cauză poate solicita în orice moment avizul comisiei competente pentru interpretarea și aplicarea dreptului UE.

(3)
     
  Comisia competentă pentru interpretarea și aplicarea dreptului UE poate, de asemenea, din proprie inițiativă, să preia chestiunile legate de delegarea competențelor legislative. În acest caz, aceasta informează corespunzător comisia competentă pentru subiectul în cauză.

Amendamentul 10

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 56 – alineatul 3 – al doilea paragraf

În cazul unei retrimiteri, comisia competentă redactează un nou raport pe care îl prezintă oral sau în scris Parlamentului, în termenul stabilit de acesta, care nu poate să depășească două luni.

În cazul unei retrimiteri, comisia competentă
  decide asupra procedurii care urmează să se aplice și
  redactează un nou raport pe care îl prezintă oral sau în scris Parlamentului, în termenul stabilit de acesta, care nu poate să depășească două luni.

Amendamentul 113

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 74a – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Atunci când Parlamentul este consultat în temeiul articolului 48 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu privire la o decizie a Consiliului European favorabilă examinării modificărilor tratatelor, chestiunea este trimisă comisiei competente. Comisia respectivă întocmește un raport, care cuprinde:

—

o propunere de rezoluție care indică dacă Parlamentul aprobă sau respinge decizia propusă și care poate include propuneri destinate Convenției sau Conferinței reprezentanților guvernelor statelor membre;

| — | dacă este necesar, o expunere de motive. |
| --- | --- |

—

dacă este necesar, o expunere de motive.

Amendamentul 114

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 74b – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Atunci când Parlamentul este consultat în temeiul articolului 48 alineatul (6) din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu privire la o propunere de decizie a Consiliului European de modificare a dispozițiilor din partea a treia a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, articolul 74a alineatul (1a) se aplică mutatis mutandis. În acest caz, propunerea de rezoluție poate conține propuneri de amendamente referitoare doar la dispozițiile din partea a treia a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene.

Amendamentul 118

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 96

(1)   În cazul în care Parlamentul este consultat în conformitate cu 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană, chestiunea este trimisă comisiei competente, care poate prezenta recomandări în conformitate cu articolul 97 din prezentul regulament.

(1)   În cazul în care Parlamentul este consultat în conformitate cu 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană, chestiunea este trimisă comisiei competente, care poate prezenta recomandări în conformitate cu articolul 97 din prezentul regulament.

(2)   Comisiile în cauză fac tot posibilul pentru ca Vicepreședintele Comisiei/ Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate
  , Consiliul și Comisia
  să le furnizeze periodic și în timp util informații cu privire la evoluția și punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune a Uniunii, cu privire la costul prevăzut, de fiecare dată când se adoptă, în domeniul acestei politici, o decizie cu implicații financiare, precum și cu privire la toate celelalte aspecte financiare privind derularea acțiunilor din domeniul acestei politici. În mod excepțional, la cererea
  Comisiei, a Consiliului sau a
  Vicepreședintelui Comisiei/ Înaltului Reprezentant, o comisie poate organiza dezbateri cu ușile închise.

(2)   Comisiile în cauză fac tot posibilul pentru ca Vicepreședintele Comisiei/ Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să le furnizeze periodic și în timp util informații cu privire la evoluția și punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune a Uniunii, cu privire la costul prevăzut, de fiecare dată când se adoptă, în domeniul acestei politici, o decizie cu implicații financiare, precum și cu privire la toate celelalte aspecte financiare privind derularea acțiunilor din domeniul acestei politici. În mod excepțional, la cererea Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant, o comisie poate organiza dezbateri cu ușile închise.

(3)   De două ori pe an are loc o dezbatere cu privire la documentul consultativ elaborat de Vicepreședintele Comisiei/ Înaltul Reprezentant, în care sunt prezentate principalele aspecte și orientările fundamentale ale politicii externe și de securitate comune, inclusiv politica comună de securitate și apărare și implicațiile financiare ale acestora pentru bugetul Uniunii. Se aplică procedurile prevăzute la articolul 110.

(3)   De două ori pe an are loc o dezbatere cu privire la documentul consultativ elaborat de Vicepreședintele Comisiei/ Înaltul Reprezentant, în care sunt prezentate principalele aspecte și orientările fundamentale ale politicii externe și de securitate comune, inclusiv politica comună de securitate și apărare și implicațiile financiare ale acestora pentru bugetul Uniunii. Se aplică procedurile prevăzute la articolul 110.

(A se vedea de asemenea interpretarea de la articolul 121.)

(A se vedea de asemenea interpretarea de la articolul 121.)

(4)   
  Consiliul, Comisia și/sau
  Vicepreședintele Comisiei/ Înaltul Reprezentant
  sunt invitați
  la fiecare dezbatere în plen privind aspectele de politică externă, de securitate și de apărare.

(4)   Vicepreședintele Comisiei/ Înaltul Reprezentant
  este invitat
  la fiecare dezbatere în plen privind aspectele de politică externă, de securitate și de apărare.

Amendamentul 116

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Titlul IV – Capitolul 3 – titlu

Amendamentul 107

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 116

(1)   În fiecare perioadă de sesiune este inclus un timp afectat întrebărilor adresate Consiliului și Comisiei, în momente pe care Parlamentul le fixează la propunerea Conferinței președinților.
  Se poate rezerva un interval de timp pentru întrebările adresate Președintelui și, individual, membrilor Comisiei.

(1)   În fiecare perioadă de sesiune este inclus un timp afectat întrebărilor adresate Consiliului și Comisiei, în momente pe care Parlamentul le fixează la propunerea Conferinței președinților.

(2)   În cursul perioadei de sesiune, fiecare deputat poate adresa o singură întrebare Consiliului și o singură întrebare Comisiei.

(2)   În cursul perioadei de sesiune, fiecare deputat poate adresa o singură întrebare Consiliului și o singură întrebare Comisiei.

(3)   Întrebările sunt prezentate în scris Președintelui, care hotărăște cu privire la admisibilitatea lor și la ordinea în care urmează a fi adresate. Această decizie se notifică de îndată autorilor întrebărilor.

(3)   Întrebările sunt prezentate în scris Președintelui, care hotărăște cu privire la admisibilitatea lor și la ordinea în care urmează a fi adresate. Această decizie se notifică de îndată autorilor întrebărilor.

(4)   Procedura care trebuie urmată pentru organizarea timpului afectat întrebărilor face obiectul unor orientări stabilite într-o anexă la prezentul regulament.

(4)   Procedura care trebuie urmată pentru organizarea timpului afectat întrebărilor face obiectul unor orientări stabilite într-o anexă la prezentul regulament.

(5)
     
  În conformitate cu orientările definite de Conferința președinților, se pot prevedea perioade specifice pentru timpul afectat întrebărilor adresate Președintelui Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Președintelui Eurogrupului.

[Punctul 15 (Modalități) din anexa II se elimină.]

Amendamentul 108

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 117 – titlul și alineatul 1

Întrebări cu solicitare de răspuns scris
  adresate Consiliului și Comisiei

Întrebări cu solicitare de răspuns scris

(1)   Orice deputat poate adresa Consiliului
  sau
  Comisiei întrebări cu solicitare de răspuns scris, în conformitate cu orientările stabilite într-o anexă la prezentul regulament. Responsabilitatea pentru conținutul întrebărilor revine în totalitate autorilor acestora.

(1)   Orice deputat poate adresa
  Președintelui Consiliului European,
  Consiliului, Comisiei
  sau Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate
  întrebări cu solicitare de răspuns scris, în conformitate cu orientările stabilite într-o anexă la prezentul regulament. Responsabilitatea pentru conținutul întrebărilor revine în totalitate autorilor acestora.

Amendamentul 115

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 117 – alineatul 2

(2)   Întrebările sunt prezentate în scris Președintelui, care le comunică
  instituției vizate
  . În cazul în care există îndoieli privind admisibilitatea unei întrebări, decizia aparține Președintelui. Decizia sa este comunicată autorului întrebării.

(2)   Întrebările sunt prezentate în scris Președintelui, care le comunică
  destinatarilor
  . În cazul în care există îndoieli privind admisibilitatea unei întrebări, decizia aparține Președintelui. Decizia sa este comunicată autorului întrebării.

(Amendament orizontal: cuvintele „instituției vizate” sunt înlocuite cu cuvântul „destinatarilor” la articolul 117 alineatele (2) și (4) și la punctele 1 și 3 din Anexa III din Regulamentul de Procedură.)

Amendamentul 110

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 130 – alineatele 1a, 1b, 1c (noi)

(1a)
     
  Organizarea și promovarea unei cooperări interparlamentare concrete și constante la nivelul Uniunii în temeiul articolului 9 din Protocolul privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană se negociază pe baza unui mandat încredințat de Conferința președinților, după consultarea Conferinței președinților de comisie.

Parlamentul European aprobă orice acorduri în materie în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 127.

(1b)
     
  O comisie poate iniția direct un dialog cu parlamentele naționale la nivel de comisie, în limitele creditelor bugetare alocate în acest scop. Acesta poate include forme corespunzătoare de cooperare pre- și post-legislativă.

(1c)
     
  Orice document referitor la o procedură legislativă la nivelul Uniunii care este transmis în mod oficial Parlamentului European de către un parlament național este transmis comisiei competente pentru subiectul abordat în documentul respectiv.

Amendamentul 112

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 131

(1)   La propunerea Președintelui, Conferința președinților desemnează membrii delegației la COSAC și le poate conferi acestora un mandat. Unul dintre vicepreședinții însărcinați cu dezvoltarea relațiilor cu parlamentele naționale
  conduce
  delegația.

(1)   La propunerea Președintelui, Conferința președinților desemnează membrii delegației Parlamentului la COSAC și le poate conferi acestora un mandat. Unul dintre vicepreședinții
  Parlamentului European
  însărcinați cu dezvoltarea relațiilor cu parlamentele naționale
  și președintele comisiei competente pentru aspectele instituționale conduc
  delegația.

(2)   Ceilalți membri ai delegației sunt aleși în funcție de subiectele care trebuie examinate cu ocazia reuniunii COSAC,
  ținând cont de echilibrul politic global în cadrul Parlamentului
  . Delegația transmite un raport după fiecare reuniune.

(2)   Ceilalți membri ai delegației sunt aleși în funcție de subiectele care trebuie examinate cu ocazia reuniunii COSAC
  și trebuie să cuprindă, în măsura posibilului, reprezentanții comisiilor competente pentru subiectele respective
  . Delegația transmite un raport după fiecare reuniune.

(3)
     
  Se ține seama în mod corespunzător de echilibrul politic global în cadrul Parlamentului.

Amendamentul 66

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 191 – alineatul 1

(1)   La prima reuniune a comisiei după alegerea membrilor comisiilor în conformitate cu articolul 186, comisia alege un președinte și, în tururi de scrutin diferite,
  unul, doi sau trei
  vicepreședinți care formează biroul comisiei.

(1)   La prima reuniune a comisiei după alegerea membrilor comisiilor în conformitate cu articolul 186, comisia alege un președinte și, în tururi de scrutin diferite, vicepreședinți care formează biroul comisiei.
  Numărul vicepreședinților care urmează a fi aleși este hotărât de către Parlament, în urma unei propuneri a Conferinței președinților.

Amendamentul 109

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Anexa III – punctul 1 – liniuța -1 (nouă)

| — | să precizeze în mod clar destinatarul căruia îi sunt transmise prin intermediul canalelor interinstituționale clasice; |
| --- | --- |

—

să precizeze în mod clar destinatarul căruia îi sunt transmise prin intermediul canalelor interinstituționale clasice;

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0088.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/159 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/159

---

Marți, 15 iunie 2010Constituirea și componența numerică a Delegației la Comisia parlamentară CARIFORUM-CE

P7_TA(2010)0211

Decizia Parlamentului European din 15 iunie 2010 privind constituirea și stabilirea componenței numerice a Delegației la Comisia parlamentară CARIFORUM-UE

2011/C 236 E/30

Parlamentul European,

având în vedere actul constitutiv al Comisiei parlamentare CARIFORUM-UE din 29 decembrie 2008,

având în vedere articolul 198 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | decide să constituie o Delegație la Comisia parlamentară CARIFORUM-UE; |
| --- | --- |

1.

decide să constituie o Delegație la Comisia parlamentară CARIFORUM-UE;

| 2. | decide să stabilească componența acestei delegații la 15 membri titulari; |
| --- | --- |

2.

decide să stabilească componența acestei delegații la 15 membri titulari;

| 3. | decide ca nouă membri să provină din Comisia pentru comerț internațional, iar șase din Comisia pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

3.

decide ca nouă membri să provină din Comisia pentru comerț internațional, iar șase din Comisia pentru dezvoltare;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei spre informare. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei spre informare.

---

Miercuri, 16 iunie 2010

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/160 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/160

---

Miercuri, 16 iunie 2010Constituirea și componența numerică a Comisiei speciale privind provocările politice și resursele bugetare pentru o Uniune Europeană sustenabilă după 2013

P7_TA(2010)0225

Decizia Parlamentului European din 16 iunie 2010 privind constituirea și stabilirea atribuțiilor, componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale privind provocările politice și resursele bugetare pentru o Uniune Europeană sustenabilă după 2013

2011/C 236 E/31

Parlamentul European,

având în vedere deciziile Conferinței președinților din 22 aprilie, 12 mai și 20 mai 2010, care propun constituirea unei comisii speciale privind provocările politice și mijloacele bugetare disponibile Uniunii după 2013,

având în vedere articolul 312 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care menționează că pe tot parcursul procedurii care conduce la adoptarea cadrului financiar, Parlamentul European, Consiliul și Comisia iau toate măsurile necesare pentru a facilita adoptarea,

având în vedere nevoia de a strânge la un loc și de a coordona avizele diferitelor comisii relevante și de a stabili un mandat pentru Comisia pentru bugete în vederea negocierilor sale cu Consiliul, care vizează adoptarea unui regulament care să includă viitorul cadru financiar multianual și, posibil, definiția măsurilor de sprijin care urmează a fi stabilite în cadrul unui acord interinstituțional,

având în vedere lucrările Comisiei speciale privind criza financiară, economică și socială și nevoia continuării activității acestei comisii, în special în ceea ce privește sprijinul pentru creșterea economică sustenabilă și de calitate și investițiile pe termen lung, pentru a combate efectele pe termen lung ale crizei,

având în vedere articolul 184 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | decide să constituie o comisie specială învestită cu următoarele atribuții:






  (a) | stabilirea priorităților politice ale Parlamentului în ceea ce privește cadrul financiar multianual pentru perioada de după 2013, atât din punct de vedere legislativ, cât și bugetar; |
| --- | --- | --- |

1.

decide să constituie o comisie specială învestită cu următoarele atribuții:

(a)

stabilirea priorităților politice ale Parlamentului în ceea ce privește cadrul financiar multianual pentru perioada de după 2013, atât din punct de vedere legislativ, cât și bugetar;

| (b) | estimarea resurselor financiare de care Uniunea are nevoie pentru a-și atinge obiectivele și pentru a-și aplica politicile pentru perioada care începe la 1 ianuarie 2014; |
| --- | --- |

(b)

estimarea resurselor financiare de care Uniunea are nevoie pentru a-și atinge obiectivele și pentru a-și aplica politicile pentru perioada care începe la 1 ianuarie 2014;

| (c) | stabilirea duratei următorului cadru financiar multianual; |
| --- | --- |

(c)

stabilirea duratei următorului cadru financiar multianual;

| (d) | propunerea, în conformitate cu prioritățile și obiectivele menționate, a unei structuri pentru viitorul cadru financiar multianual, care să indice principalele domenii de activitate a Uniunii; |
| --- | --- |

(d)

propunerea, în conformitate cu prioritățile și obiectivele menționate, a unei structuri pentru viitorul cadru financiar multianual, care să indice principalele domenii de activitate a Uniunii;

| (e) | prezentarea de orientări pentru o repartizare orientativă a resurselor între și în cadrul diferitelor rubrici de cheltuieli ale cadrului financiar multianual, conform priorităților și structurii propuse; |
| --- | --- |

(e)

prezentarea de orientări pentru o repartizare orientativă a resurselor între și în cadrul diferitelor rubrici de cheltuieli ale cadrului financiar multianual, conform priorităților și structurii propuse;

| (f) | specificarea legăturii dintre o reformă a sistemului de finanțare al bugetului UE și o revizuire a cheltuielilor, pentru a oferi Comisiei pentru bugete o bază solidă pentru negocierile privind noul cadru financiar multianual; |
| --- | --- |

(f)

specificarea legăturii dintre o reformă a sistemului de finanțare al bugetului UE și o revizuire a cheltuielilor, pentru a oferi Comisiei pentru bugete o bază solidă pentru negocierile privind noul cadru financiar multianual;

| 2. | decide că mandatul comisiei speciale va fi de douăsprezece luni, începând cu 1 iulie 2010, urmând ca la sfârșitul acestei perioade aceasta să prezinte Parlamentului un raport, înainte de înaintarea de către Comisie a propunerii sale cuprinzând cifrele pentru următorul cadru financiar multianual, care este planificată pentru iulie 2011; |
| --- | --- |

2.

decide că mandatul comisiei speciale va fi de douăsprezece luni, începând cu 1 iulie 2010, urmând ca la sfârșitul acestei perioade aceasta să prezinte Parlamentului un raport, înainte de înaintarea de către Comisie a propunerii sale cuprinzând cifrele pentru următorul cadru financiar multianual, care este planificată pentru iulie 2011;

| 3. | reamintește faptul că de propunerile bugetare și legislative specifice se vor ocupa comisiile relevante, în conformitate cu anexa VII la Regulamentul său de procedură; |
| --- | --- |

3.

reamintește faptul că de propunerile bugetare și legislative specifice se vor ocupa comisiile relevante, în conformitate cu anexa VII la Regulamentul său de procedură;

| 4. | decide că această comisie specială va avea 50 de membri. |
| --- | --- |

4.

decide că această comisie specială va avea 50 de membri.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 15 iunie 2010

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/161 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/161

---

Marți, 15 iunie 2010Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: ES/Comunidad Valenciana

P7_TA(2010)0197

Rezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0216 – C7-0115/2010 – 2010/2066(BUD))

2011/C 236 E/32

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0216 – C7-0115/2010),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0180/2010),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Spania a solicitat asistență pentru cazurile privind 2 425 de concedieri din 181 de întreprinderi care își desfășoară activitatea în cadrul unui sector din NACE Rev. 2 diviziunea 23(„Fabricarea altor produse minerale nemetalice”) în regiunea NUTS II Comunidad Valenciana (3); |
| --- | --- |

D.

întrucât Spania a solicitat asistență pentru cazurile privind 2 425 de concedieri din 181 de întreprinderi care își desfășoară activitatea în cadrul unui sector din NACE Rev. 2 diviziunea 23(„Fabricarea altor produse minerale nemetalice”) în regiunea NUTS II Comunidad Valenciana (3);

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a fiecărui lucrător concediat; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu înlocuiește acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a fiecărui lucrător concediat; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu înlocuiește acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor;

| 4. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate care urmează să fie finanțate de FEG includ informații detaliate referitoare la complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează solicitarea către Comisie de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale privind FEG; |
| --- | --- |

4.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate care urmează să fie finanțate de FEG includ informații detaliate referitoare la complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează solicitarea către Comisie de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale privind FEG;

| 5. | reamintește Comisiei că, în contextul mobilizării FEG, nu trebuie să se transfere sistematic credite de plată din FSE, deoarece FEG a fost creat ca instrument specific separat având propriile obiective și termene; |
| --- | --- |

5.

reamintește Comisiei că, în contextul mobilizării FEG, nu trebuie să se transfere sistematic credite de plată din FSE, deoarece FEG a fost creat ca instrument specific separat având propriile obiective și termene;

| 6. | reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006 care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013; |
| --- | --- |

6.

reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006 care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013;

| 7. | salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului; |
| --- | --- |

7.

salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului;

| 8. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

8.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  EGF/2009/014 ES/Comunidad Valenciana.

---

Marți, 15 iunie 2010ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

referitoare la mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), în special articolul 12 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale din cauza globalizării și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

(1)

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale din cauza globalizării și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă.

| (2) | Domeniul de aplicare a FEG a fost extins la cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

(2)

Domeniul de aplicare a FEG a fost extins la cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale.

| (3) | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 milioane EUR. |
| --- | --- |

(3)

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 milioane EUR.

| (4) | Spania a depus la 2 septembrie 2009 o cerere de mobilizare a FEG, referitoare la concedierile din 181 de întreprinderi a căror activitate se încadrează în sectorul NACE revizuirea 2 diviziunea 23 („Fabricarea altor produse minerale nemetalice”) dintr-o singură regiune NUTS II, Comunidad Valenciana (ES52), și a completat-o cu informații suplimentare transmise până la 22 februarie 2010. Cererea îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. În consecință, Comisia propune mobilizarea unei sume de 6 598 735 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Spania a depus la 2 septembrie 2009 o cerere de mobilizare a FEG, referitoare la concedierile din 181 de întreprinderi a căror activitate se încadrează în sectorul NACE revizuirea 2 diviziunea 23 („Fabricarea altor produse minerale nemetalice”) dintr-o singură regiune NUTS II, Comunidad Valenciana (ES52), și a completat-o cu informații suplimentare transmise până la 22 februarie 2010. Cererea îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. În consecință, Comisia propune mobilizarea unei sume de 6 598 735 EUR.

| (5) | În consecință, FEG ar trebui mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Spania, |
| --- | --- |

(5)

În consecință, FEG ar trebui mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Spania,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) pentru alocarea sumei de 6 598 735 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

2

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/164 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/164

---

Marți, 15 iunie 2010Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Irlanda/Waterford Crystal

P7_TA(2010)0198

Rezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0196 – C7-0116/2010 – 2010/2067(BUD))

2011/C 236 E/33

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0196 – C7-0116/2010),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0181/2010),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Irlanda a solicitat asistență pentru cazurile privind concedierile de la Waterford Crystal și de la trei dintre furnizorii acestei societăți (Thomas Fennell Engineering Ltd, RPS Engineering Services, Abbey Electric) care operează în sectorul cristalului (3); |
| --- | --- |

D.

întrucât Irlanda a solicitat asistență pentru cazurile privind concedierile de la Waterford Crystal și de la trei dintre furnizorii acestei societăți (Thomas Fennell Engineering Ltd, RPS Engineering Services, Abbey Electric) care operează în sectorul cristalului (3);

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a fiecărui lucrător concediat; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu înlocuiește acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a fiecărui lucrător concediat; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu înlocuiește acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor;

| 4. | ia act de faptul că informațiile oferite cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate care urmează să fie finanțate din FEG includ informații detaliate referitoare la complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează solicitarea către Comisiei de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale privind FEG; |
| --- | --- |

4.

ia act de faptul că informațiile oferite cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate care urmează să fie finanțate din FEG includ informații detaliate referitoare la complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează solicitarea către Comisiei de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale privind FEG;

| 5. | reamintește Comisiei că, în contextul mobilizării FEG, nu trebuie să se transfere sistematic credite de plată din FSE, deoarece FEG a fost creat ca instrument specific separat având propriile obiective și termene; |
| --- | --- |

5.

reamintește Comisiei că, în contextul mobilizării FEG, nu trebuie să se transfere sistematic credite de plată din FSE, deoarece FEG a fost creat ca instrument specific separat având propriile obiective și termene;

| 6. | reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006 care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013; |
| --- | --- |

6.

reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006 care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013;

| 7. | salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului; |
| --- | --- |

7.

salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului;

| 8. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

8.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  EGF/2009/012 IE/Waterford Crystal.

---

Marți, 15 iunie 2010ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

referitoare la mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr.1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), în special articolul 12 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale din cauza globalizării și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

(1)

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale din cauza globalizării și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă.

| (2) | Domeniul de aplicare a FEG a fost extins la cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

(2)

Domeniul de aplicare a FEG a fost extins la cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale.

| (3) | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 milioane EUR. |
| --- | --- |

(3)

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 milioane EUR.

| (4) | Irlanda a depus la 7 august 2009 o cerere de mobilizare a FEG, referitoare la concedierile de la întreprinderea Waterford Crystal și de la trei dintre furnizorii sau producătorii din aval ai acesteia, pe care a completat-o cu informații suplimentare până la 3 noiembrie 2009. Cererea îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevazute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. În consecință, Comisia propune mobilizarea unei sume de 2 570 853 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Irlanda a depus la 7 august 2009 o cerere de mobilizare a FEG, referitoare la concedierile de la întreprinderea Waterford Crystal și de la trei dintre furnizorii sau producătorii din aval ai acesteia, pe care a completat-o cu informații suplimentare până la 3 noiembrie 2009. Cererea îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevazute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. În consecință, Comisia propune mobilizarea unei sume de 2 570 853 EUR.

| (5) | În consecință, FEG ar trebui mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Irlanda, |
| --- | --- |

(5)

În consecință, FEG ar trebui mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Irlanda,

DECID:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) pentru alocarea sumei de 2 570 853 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

2

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/167 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/167

---

Marți, 15 iunie 2010Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: ES/Castilla- La Mancha

P7_TA(2010)0199

Rezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0205 – C7-0117/2010 – 2010/2068(BUD))

2011/C 236 E/34

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0205 – C7-0117/2010),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0179/2010),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Spania a solicitat asistență pentru cazurile privind 585 de concedieri din 36 de întreprinderi care își desfășoară activitatea în cadrul unui sector din NACE revizuirea 2 diviziunea 16 („Prelucrarea lemnului și fabricarea produselor din lemn și plută, cu excepția mobilei; fabricarea articolelor din nuiele și împletituri”) în regiunea NUTS II Castilla-La Mancha (3); |
| --- | --- |

D.

întrucât Spania a solicitat asistență pentru cazurile privind 585 de concedieri din 36 de întreprinderi care își desfășoară activitatea în cadrul unui sector din NACE revizuirea 2 diviziunea 16 („Prelucrarea lemnului și fabricarea produselor din lemn și plută, cu excepția mobilei; fabricarea articolelor din nuiele și împletituri”) în regiunea NUTS II Castilla-La Mancha (3);

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a fiecărui lucrător concediat; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu înlocuiește acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a fiecărui lucrător concediat; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu înlocuiește acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor;

| 4. | ia act de faptul că informațiile oferite cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate care urmează să fie finanțate din FEG includ informații detaliate referitoare la complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează solicitarea către Comisie de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale privind FEG; |
| --- | --- |

4.

ia act de faptul că informațiile oferite cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate care urmează să fie finanțate din FEG includ informații detaliate referitoare la complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează solicitarea către Comisie de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale privind FEG;

| 5. | reamintește Comisiei că, în contextul mobilizării FEG, nu trebuie să se transfere sistematic credite de plată din FSE, deoarece FEG a fost creat ca instrument specific separat având propriile obiective și termene; |
| --- | --- |

5.

reamintește Comisiei că, în contextul mobilizării FEG, nu trebuie să se transfere sistematic credite de plată din FSE, deoarece FEG a fost creat ca instrument specific separat având propriile obiective și termene;

| 6. | reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006 care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013; |
| --- | --- |

6.

reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006 care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013;

| 7. | salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului; |
| --- | --- |

7.

salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului;

| 8. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

8.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  EGF/2009/020 ES/Castilla-La Mancha.

---

Marți, 15 iunie 2010ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

referitoare la mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), în special articolul 12 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale din cauza globalizării și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

(1)

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale din cauza globalizării și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă.

| (2) | Domeniul de aplicare a FEG a fost extins la cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

(2)

Domeniul de aplicare a FEG a fost extins la cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale.

| (3) | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 milioane EUR. |
| --- | --- |

(3)

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 milioane EUR.

| (4) | Spania a depus la 9 octombrie 2009 o cerere de mobilizare a FEG, referitoare la concedierile din 36 de întreprinderi a căror activitate se încadrează în sectorul NACE revizuirea 2 diviziunea 16 („Prelucrarea lemnului și fabricarea produselor din lemn și plută, cu excepția mobilei; fabricarea articolelor din nuiele și împletituri”) dintr-o singură regiune NUTS II, Castilla-La Mancha (ES42), și a completat-o cu informații suplimentare transmise până la 22 februarie 2010. Cererea îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. În consecință, Comisia propune mobilizarea unei sume de 1 950 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Spania a depus la 9 octombrie 2009 o cerere de mobilizare a FEG, referitoare la concedierile din 36 de întreprinderi a căror activitate se încadrează în sectorul NACE revizuirea 2 diviziunea 16 („Prelucrarea lemnului și fabricarea produselor din lemn și plută, cu excepția mobilei; fabricarea articolelor din nuiele și împletituri”) dintr-o singură regiune NUTS II, Castilla-La Mancha (ES42), și a completat-o cu informații suplimentare transmise până la 22 februarie 2010. Cererea îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. În consecință, Comisia propune mobilizarea unei sume de 1 950 000 EUR.

| (5) | În consecință, FEG ar trebui mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Spania, |
| --- | --- |

(5)

În consecință, FEG ar trebui mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Spania,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) pentru alocarea sumei de 1 950 000 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

2

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/170 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/170

---

Marți, 15 iunie 2010Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: asistență tehnică la inițiativa Comisiei

P7_TA(2010)0200

Rezoluția Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0182 – C7-0099/2010 – 2010/2060(BUD))

2011/C 236 E/35

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0182 – C7-0099/2010),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0178/2010),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele bugetare și legislative corespunzătoare pentru a ajuta lucrătorii afectați de concedierile legate de situația comerțului și de consecințele crizei financiare și economice să se reintegreze pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele bugetare și legislative corespunzătoare pentru a ajuta lucrătorii afectați de concedierile legate de situația comerțului și de consecințele crizei financiare și economice să se reintegreze pe piața muncii;

| B. | întrucât Comisia este obligată să aplice FEG în conformitate cu normele generale stabilite prin Regulamentul financiar (3) și cu normele de punere în aplicare care reglementează această formă de execuție a bugetului; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia este obligată să aplice FEG în conformitate cu normele generale stabilite prin Regulamentul financiar (3) și cu normele de punere în aplicare care reglementează această formă de execuție a bugetului;

| C. | întrucât o proporție de până la 0,35 % din suma anuală disponibilă în cadrul FEG poate fi alocată pentru asistență tehnică la inițiativa Comisiei, în vederea finanțării unor acțiuni de monitorizare, informare, sprijin administrativ și tehnic, audit, control și evaluare necesare pentru punerea în aplicare a Regulamentului FEG, în conformitate cu dispozițiile articolului 8 alineatul (1) din respectivul regulament, inclusiv a unor acțiuni de furnizare a informațiilor către statele membre și de orientare a acestora în ceea ce privește utilizarea, monitorizarea și evaluarea FEG, precum și de furnizare a informațiilor privind utilizarea FEG către partenerii sociali de la nivel european și național [articolul 8 alineatul (4) din Regulamentul FEG]; |
| --- | --- |

C.

întrucât o proporție de până la 0,35 % din suma anuală disponibilă în cadrul FEG poate fi alocată pentru asistență tehnică la inițiativa Comisiei, în vederea finanțării unor acțiuni de monitorizare, informare, sprijin administrativ și tehnic, audit, control și evaluare necesare pentru punerea în aplicare a Regulamentului FEG, în conformitate cu dispozițiile articolului 8 alineatul (1) din respectivul regulament, inclusiv a unor acțiuni de furnizare a informațiilor către statele membre și de orientare a acestora în ceea ce privește utilizarea, monitorizarea și evaluarea FEG, precum și de furnizare a informațiilor privind utilizarea FEG către partenerii sociali de la nivel european și național [articolul 8 alineatul (4) din Regulamentul FEG];

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2), din Regulamentul FEG, Comisia urmează să creeze un site internet, disponibil în toate limbile, pentru a oferi informații privind cererile, evidențiind rolul autorității bugetare; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2), din Regulamentul FEG, Comisia urmează să creeze un site internet, disponibil în toate limbile, pentru a oferi informații privind cererile, evidențiind rolul autorității bugetare;

| E. | întrucât, pe baza articolelor respective, Comisia a solicitat mobilizarea FEG pentru a-și acoperi necesitățile administrative aferente activităților pregătitoare în vederea evaluării la jumătatea perioadei a funcționării FEG, cuprinzând studii privind punerea în aplicare, reintegrarea lucrătorilor pe piața muncii, dezvoltarea de rețele între serviciile statelor membre responsabile de FEG, schimbul de bune practici, precum și pentru actualizarea și dezvoltarea site-ului internet, a cererilor și documentelor în toate limbile și a activităților audiovizuale, ceea ce corespunde dorinței Parlamentului de a spori gradul de sensibilizare a cetățenilor cu privire la activitățile UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât, pe baza articolelor respective, Comisia a solicitat mobilizarea FEG pentru a-și acoperi necesitățile administrative aferente activităților pregătitoare în vederea evaluării la jumătatea perioadei a funcționării FEG, cuprinzând studii privind punerea în aplicare, reintegrarea lucrătorilor pe piața muncii, dezvoltarea de rețele între serviciile statelor membre responsabile de FEG, schimbul de bune practici, precum și pentru actualizarea și dezvoltarea site-ului internet, a cererilor și documentelor în toate limbile și a activităților audiovizuale, ceea ce corespunde dorinței Parlamentului de a spori gradul de sensibilizare a cetățenilor cu privire la activitățile UE;

| F. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

F.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o bună și rapidă derulare a procedurii de adoptare a deciziilor privind mobilizarea FEG; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o bună și rapidă derulare a procedurii de adoptare a deciziilor privind mobilizarea FEG;

| 3. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

---

Marți, 15 iunie 2010ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

referitoare la mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), în special articolul 8 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale, precum și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii. |
| --- | --- |

(1)

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale, precum și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii.

| (2) | Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

(2)

Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale.

| (3) | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 milioane EUR. |
| --- | --- |

(3)

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 milioane EUR.

| (4) | Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 prevede că 0,35 % din suma maximă anuală poate fi alocată pentru asistență tehnică la inițiativa Comisiei, în fiecare an. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea unei sume de 1 110 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 prevede că 0,35 % din suma maximă anuală poate fi alocată pentru asistență tehnică la inițiativa Comisiei, în fiecare an. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea unei sume de 1 110 000 EUR.

| (5) | În consecință, FEG ar trebui mobilizat pentru a asigura asistență tehnică, la inițiativa Comisiei, |
| --- | --- |

(5)

În consecință, FEG ar trebui mobilizat pentru a asigura asistență tehnică, la inițiativa Comisiei,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) pentru alocarea sumei de 1 110 000 EUR sub formă de credite de angajament și credite de plată.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

2

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/173 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/173

---

Marți, 15 iunie 2010Contribuțiile financiare ale Uniunii Europene la Fondul internațional pentru Irlanda (2007-2010) ***I

P7_TA(2010)0202

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind contribuțiile financiare ale Uniunii Europene la Fondul internațional pentru Irlanda (2007-2010) (COM(2010)0012 – C7-0024/2010 – 2010/0004(COD))

2011/C 236 E/36

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0012),

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 175 și articolul 352 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0024/2010),

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere avizele motivate prezentate Președintelui Parlamentului de către parlamentele naționale privind conformitatea proiectului cu principiul subsidiarității,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 aprilie 2010 (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7–0190/2010),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

Marți, 15 iunie 2010P7_TC1-COD(2010)0004

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind contribuțiile financiare ale Uniunii Europene la Fondul internațional pentru Irlanda (2007-2010)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1232/2010.)

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/174 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/174

---

Marți, 15 iunie 2010Rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv ***II

P7_TA(2010)0203

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 iunie 2010 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (11069/5/2009 – C7-0043/2010 – 2008/0247(COD))

2011/C 236 E/37

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția Consiliului adoptată în primă lectură (11069/5/2009– C7-0043/2010),

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0852),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 71 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C6-0509/2008),

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlament și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

având în vedere poziția sa în primă lectură (1),

având în vedere articolul 294 alineatul (7) și articolul 91 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (3),

având în vedere articolul 66 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A7-0162/2010),

| 1. | adoptă poziția în a doua lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în a doua lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate, 23.4.2009, P6_TA(2009)0285.

(2)  JO C 317, 23.12.2009, p. 94.

(3)  JO C 79, 27.3.2010, p. 45.

---

Marți, 15 iunie 2010P7_TC2-COD(2008)0247

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 15 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 913/2010.)

---

Miercuri, 16 iunie 2010

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/175 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/175

---

Miercuri, 16 iunie 2010Program comun de cercetare și dezvoltare privind Marea Baltică (BONUS-169) ***I

P7_TA(2010)0212

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Comunității în cadrul Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică (BONUS-169) derulat de mai multe state membre (COM(2009)0610 – C7-0263/2009 – 2009/0169(COD))

2011/C 236 E/38

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0610),

având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 169 și articolul 172 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0263/2009),

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlament și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

având în vedere articolul 294 alineatul (3), articolul 185 și articolul 188 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 aprilie 2010 (1),

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0164/2010),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată mai jos; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată mai jos;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

Miercuri, 16 iunie 2010P7_TC1-COD(2009)0169

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 iunie 2010 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Uniunii în cadrul Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică (BONUS) derulat de mai multe state membre

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 862/2010/UE.)

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/176 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/176

---

Miercuri, 16 iunie 2010Structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit ***I

P7_TA(2010)0213

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1321/2004 privind crearea unor structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit (COM(2009)0139 – C7-0103/2009 – 2009/0047(COD))

2011/C 236 E/39

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0139),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 156 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0103/2009),

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlament și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 172 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 iulie 2009 (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0160/2010),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 317, 23.12.2009, p. 103.

---

Miercuri, 16 iunie 2010P7_TC1-COD(2009)0047

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției GNSS European, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1321/2004 al Consiliului privind crearea unor structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 912/2010)

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/177 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/177

---

Miercuri, 16 iunie 2010Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) (2011 – 2013) ***I

P7_TA(2010)0214

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Programul european de observare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011–2013) (COM(2009)0223 – C7-0037/2009 – 2009/0070(COD))

2011/C 236 E/40

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0223),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 157 alineatul (3) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C7-0037/2009),

având în vedere Comunicarea Comisiei adresată Parlamentului și Consiliului intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 189 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 ianuarie 2010 (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 5 mai 2010 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0161/2010),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să sesizeze din nou Parlamentul în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să sesizeze din nou Parlamentul în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

Miercuri, 16 iunie 2010P7_TC1-COD(2009)0070

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011-2013)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 91l/2010)

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/178 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/178

---

Miercuri, 16 iunie 2010Încheierea de către UE a statutului Agenției Internaționale pentru Energii Regenerabile (IRENA) ***

P7_TA(2010)0215

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a statutului Agenției Internaționale pentru Energii Regenerabile (IRENA) (08612/2010 – C7-0109/2010 – 2009/0085(NLE))

2011/C 236 E/41

(Procedura de aprobare - sesizare repetată)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a statutului Agenției Internaționale pentru Energii Regenerabile (IRENA) (08612/2010),

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0326),

având în vedere poziția sa din 20 octombrie 2009 (1),

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665 și COM(2010)0147),

având în vedere articolul 194 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora Consiliul a cerut aprobarea Parlamentului (C7-0109/2010),

având în vedere articolul 59 alineatul (3), articolul 81 și articolul 90 alineatul (8) din Regulamentul de procedură,

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0176/2010),

| 1. | aprobă încheierea statutului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea statutului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre, poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre, poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0030.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/179 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/179

---

Miercuri, 16 iunie 2010Autorizarea unei cooperări consolidate în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept ***

P7_TA(2010)0216

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 privind proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a unei cooperări consolidate în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept (09898/2/2010 – C7-0145/2010 – 2010/0066(NLE))

2011/C 236 E/42

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a unei cooperări consolidate în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept (09898/2/2010),

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 329 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0145/2010),

având în vedere articolul 74 litera (g) și articolul 81 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0194/2010),

| A. | întrucât, la 17 iulie 2006, Comisia a adoptat o propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2201/2003 privind competența și de introducere a unor dispoziții privind legislația aplicabilă în materie matrimonială („Roma III”) (COM(2006)0399); |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 17 iulie 2006, Comisia a adoptat o propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2201/2003 privind competența și de introducere a unor dispoziții privind legislația aplicabilă în materie matrimonială („Roma III”) (COM(2006)0399);

| B. | întrucât propunerea respectivă își are temeiul juridic în articolul 61 litera (c) și articolul 67 alineatul (1) din Tratatul CE, care impune unanimitate în Consiliu; |
| --- | --- |

B.

întrucât propunerea respectivă își are temeiul juridic în articolul 61 litera (c) și articolul 67 alineatul (1) din Tratatul CE, care impune unanimitate în Consiliu;

| C. | întrucât la 21 octombrie 2008, Parlamentul, în baza procedurii de consultare, a aprobat propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată (1); |
| --- | --- |

C.

întrucât la 21 octombrie 2008, Parlamentul, în baza procedurii de consultare, a aprobat propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată (1);

| D. | întrucât, încă de la mijlocul anului 2008, a fost evident că unele state membre întâmpinau probleme specifice, fiindu-le imposibil să accepte regulamentul propus; întrucât, în special, un stat membru nu a putut să accepte ca instanțele sale să fie în situația de a trebui să aplice o legislație străină în materie de divorț, pe care o consideră mai restrictivă decât propria sa legislație în materie de divorț și a dorit să aplice în continuare propriul drept material în cazul oricărui divorț înaintat în instanțele sale; întrucât, în schimb, marea majoritate a statelor membre erau de opinie că normele privind legislația aplicabilă constituiau un element esențial al regulamentului propus și că asemenea norme vor determina instanțele judecătorești să aplice legislația străină; |
| --- | --- |

D.

întrucât, încă de la mijlocul anului 2008, a fost evident că unele state membre întâmpinau probleme specifice, fiindu-le imposibil să accepte regulamentul propus; întrucât, în special, un stat membru nu a putut să accepte ca instanțele sale să fie în situația de a trebui să aplice o legislație străină în materie de divorț, pe care o consideră mai restrictivă decât propria sa legislație în materie de divorț și a dorit să aplice în continuare propriul drept material în cazul oricărui divorț înaintat în instanțele sale; întrucât, în schimb, marea majoritate a statelor membre erau de opinie că normele privind legislația aplicabilă constituiau un element esențial al regulamentului propus și că asemenea norme vor determina instanțele judecătorești să aplice legislația străină;

| E. | întrucât, la reuniunea sa din 5 și 6 iunie 2008, Consiliul a ajuns la concluzia că „unanimitatea necesară pentru a continua cu regulamentul propus nu a fost atinsă și că au existat dificultăți insurmontabile care, la momentul respectiv și în perioada ulterioară, au făcut imposibilă adoptarea unei decizii care să întrunească unanimitatea”, precum și că „obiectivele regulamentului propus nu au putut fi atinse într-un termen rezonabil prin aplicarea dispozițiilor relevante din tratate”; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la reuniunea sa din 5 și 6 iunie 2008, Consiliul a ajuns la concluzia că „unanimitatea necesară pentru a continua cu regulamentul propus nu a fost atinsă și că au existat dificultăți insurmontabile care, la momentul respectiv și în perioada ulterioară, au făcut imposibilă adoptarea unei decizii care să întrunească unanimitatea”, precum și că „obiectivele regulamentului propus nu au putut fi atinse într-un termen rezonabil prin aplicarea dispozițiilor relevante din tratate”;

| F. | întrucât, în conformitate cu articolul 20 din Tratatul privind Uniunea Europeană, un număr minim de nouă state membre pot să instituie între ele o formă de cooperare consolidată în cadrul competențelor neexclusive ale Uniunii, folosind instituțiile sale și exercitându-și aceste competențe prin aplicarea dispozițiilor corespunzătoare ale tratatelor, în limitele și în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul respectiv, precum și la articolele 326-334 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în conformitate cu articolul 20 din Tratatul privind Uniunea Europeană, un număr minim de nouă state membre pot să instituie între ele o formă de cooperare consolidată în cadrul competențelor neexclusive ale Uniunii, folosind instituțiile sale și exercitându-și aceste competențe prin aplicarea dispozițiilor corespunzătoare ale tratatelor, în limitele și în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul respectiv, precum și la articolele 326-334 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| G. | întrucât, până acum, 14 state membre (2) și-au exprimat intenția de a stabili între ele o cooperare consolidată în domeniul legislației aplicabile în materie matrimonială; |
| --- | --- |

G.

întrucât, până acum, 14 state membre (2) și-au exprimat intenția de a stabili între ele o cooperare consolidată în domeniul legislației aplicabile în materie matrimonială;

| H. | întrucât Parlamentul a verificat respectarea articolului 20 din Tratatul privind Uniunea Europeană și a articolelor 326-334 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

H.

întrucât Parlamentul a verificat respectarea articolului 20 din Tratatul privind Uniunea Europeană și a articolelor 326-334 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| I. | întrucât, în mod deosebit, se poate considera că această cooperare consolidată contribuie la consolidarea obiectivelor Uniunii, protejându-i interesele și intensificând procesul de integrare, în sensul articolului 20 din Tratatul privind Uniunea Europeană, din perspectiva consultărilor extinse ale Comisiei cu părțile interesate, ca parte a evaluării de impact în legătură cu Cartea sa verde (COM(2005)0082), și de numărul mare de căsătorii „internaționale” și cele aproximativ 140 000 de divorțuri cu o componentă internațională din Uniune în 2007, ținând seama că două dintre statele care intenționează să participe la cooperarea consolidată, Germania și Franța, au înregistrat cel mai mare procent de divorțuri „internaționale” în anul respectiv; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în mod deosebit, se poate considera că această cooperare consolidată contribuie la consolidarea obiectivelor Uniunii, protejându-i interesele și intensificând procesul de integrare, în sensul articolului 20 din Tratatul privind Uniunea Europeană, din perspectiva consultărilor extinse ale Comisiei cu părțile interesate, ca parte a evaluării de impact în legătură cu Cartea sa verde (COM(2005)0082), și de numărul mare de căsătorii „internaționale” și cele aproximativ 140 000 de divorțuri cu o componentă internațională din Uniune în 2007, ținând seama că două dintre statele care intenționează să participe la cooperarea consolidată, Germania și Franța, au înregistrat cel mai mare procent de divorțuri „internaționale” în anul respectiv;

| J. | întrucât armonizarea normelor privind conflictul de legi va înlesni recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești în spațiul de libertate, securitate și justiție, contribuind astfel, la consolidarea încrederii reciproce; întrucât, în momentul de față, la nivelul statelor membre care participă la cooperarea judiciară în materie de drept civil, există 26 seturi diferite de conflicte legislative în ceea ce privește divorțul, iar instituirea cooperării consolidate în acest domeniu va reduce numărul la 13, contribuind astfel la o mai mare armonizare a normelor de drept internațional privat și consolidarea procesului de integrare; |
| --- | --- |

J.

întrucât armonizarea normelor privind conflictul de legi va înlesni recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești în spațiul de libertate, securitate și justiție, contribuind astfel, la consolidarea încrederii reciproce; întrucât, în momentul de față, la nivelul statelor membre care participă la cooperarea judiciară în materie de drept civil, există 26 seturi diferite de conflicte legislative în ceea ce privește divorțul, iar instituirea cooperării consolidate în acest domeniu va reduce numărul la 13, contribuind astfel la o mai mare armonizare a normelor de drept internațional privat și consolidarea procesului de integrare;

| K. | întrucât antecedentele acestei inițiative au demonstrat clar că propunerea de decizie este înaintată ca soluție ultimă, iar obiectivele cooperării nu ar putea fi îndeplinite într-un interval de timp rezonabil; întrucât cel puțin nouă state și-au manifestat intenția să participe la inițiativă; întrucât sunt îndeplinite cerințele articolului 20 din Tratatul privind Uniunea Europeană EU; |
| --- | --- |

K.

întrucât antecedentele acestei inițiative au demonstrat clar că propunerea de decizie este înaintată ca soluție ultimă, iar obiectivele cooperării nu ar putea fi îndeplinite într-un interval de timp rezonabil; întrucât cel puțin nouă state și-au manifestat intenția să participe la inițiativă; întrucât sunt îndeplinite cerințele articolului 20 din Tratatul privind Uniunea Europeană EU;

| L. | întrucât sunt îndeplinite, de asemenea, cerințele articolelor 326-334 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

L.

întrucât sunt îndeplinite, de asemenea, cerințele articolelor 326-334 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| M. | întrucât, în mod deosebit, cooperarea consolidată în acest domeniu este în conformitate cu tratatele și legislația comunitară, deoarece nu modifică acquis-ul, iar singurele norme existente în domeniu se referă la jurisdicția, recunoașterea și aplicarea hotărârilor judecătorești, și nu la legislația aplicabilă; întrucât nu va produce nicio discriminare pe motive de naționalitate care să contravină articolului 18 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, deoarece normele propuse în materie de conflicte legislative se vor aplica tuturor părților aflate în instanțele judecătorești din statele membre participante la inițiativă, indiferent de naționalitate sau de rezidență; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în mod deosebit, cooperarea consolidată în acest domeniu este în conformitate cu tratatele și legislația comunitară, deoarece nu modifică acquis-ul, iar singurele norme existente în domeniu se referă la jurisdicția, recunoașterea și aplicarea hotărârilor judecătorești, și nu la legislația aplicabilă; întrucât nu va produce nicio discriminare pe motive de naționalitate care să contravină articolului 18 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, deoarece normele propuse în materie de conflicte legislative se vor aplica tuturor părților aflate în instanțele judecătorești din statele membre participante la inițiativă, indiferent de naționalitate sau de rezidență;

| N. | întrucât cooperarea consolidată nu va submina piața internă sau coeziunea socială și teritorială, nu va constitui o barieră sau o bază de discriminare în relațiile comerciale dintre statele membre și nici nu va denatura concurența; întrucât, în schimb, va facilita funcționarea adecvată a pieței interne prin eliminarea obstacolelor posibile în calea circulației libere a persoanelor și va simplifica lucrurile în cazul persoanelor și al practicienilor dreptului din statele membre participante, fără a produce vreo discriminare între cetățeni; |
| --- | --- |

N.

întrucât cooperarea consolidată nu va submina piața internă sau coeziunea socială și teritorială, nu va constitui o barieră sau o bază de discriminare în relațiile comerciale dintre statele membre și nici nu va denatura concurența; întrucât, în schimb, va facilita funcționarea adecvată a pieței interne prin eliminarea obstacolelor posibile în calea circulației libere a persoanelor și va simplifica lucrurile în cazul persoanelor și al practicienilor dreptului din statele membre participante, fără a produce vreo discriminare între cetățeni;

| O. | întrucât cooperarea consolidată va respecta drepturile, competențele și obligațiile statelor membre care nu participă la cooperarea consolidată, în măsura în care acestea își vor păstra normele existente în materie de drept privat internațional, nu există niciun acord internațional între statele membre participante și cele neparticipante care ar fi încălcat prin cooperarea consolidată și în măsura în care această cooperarea nu interferează cu dispozițiile Convențiilor de la Haga din 1996 privind răspunderea parentală și obligațiile de întreținere; |
| --- | --- |

O.

întrucât cooperarea consolidată va respecta drepturile, competențele și obligațiile statelor membre care nu participă la cooperarea consolidată, în măsura în care acestea își vor păstra normele existente în materie de drept privat internațional, nu există niciun acord internațional între statele membre participante și cele neparticipante care ar fi încălcat prin cooperarea consolidată și în măsura în care această cooperarea nu interferează cu dispozițiile Convențiilor de la Haga din 1996 privind răspunderea parentală și obligațiile de întreținere;

| P. | întrucât articolul 328 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că cooperarea consolidată urmează să fie deschisă pentru toate statele membre care doresc să participe; |
| --- | --- |

P.

întrucât articolul 328 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că cooperarea consolidată urmează să fie deschisă pentru toate statele membre care doresc să participe;

| Q. | întrucât articolul 333 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene îi permite Consiliului (sau mai precis, acelor membri în Consiliu care reprezintă statele membre participante la cooperarea consolidată) să adopte o decizie care să stipuleze că acesta va hotărî în conformitate cu procedura legislativă ordinară, prevăzută în articolul 81 alinatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii europene, în baza căruia Parlamentul este doar consultat, |
| --- | --- |

Q.

întrucât articolul 333 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene îi permite Consiliului (sau mai precis, acelor membri în Consiliu care reprezintă statele membre participante la cooperarea consolidată) să adopte o decizie care să stipuleze că acesta va hotărî în conformitate cu procedura legislativă ordinară, prevăzută în articolul 81 alinatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii europene, în baza căruia Parlamentul este doar consultat,

| 1. | aprobă proiectul de decizie a Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de decizie a Consiliului;

| 2. | invită Consiliul să adopte o decizie în baza articolului 333 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene care stipulează că atunci când este vorba de o propunere a regulament al Consiliului de punere în aplicare a cooperării consolidate în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept, acesta va hotărî în conformitate cu procedura legislativă ordinară; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să adopte o decizie în baza articolului 333 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene care stipulează că atunci când este vorba de o propunere a regulament al Consiliului de punere în aplicare a cooperării consolidate în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept, acesta va hotărî în conformitate cu procedura legislativă ordinară;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 15E, 21.01.10, p. 128.

(2)  Belgia, Bulgaria, Germania, Spania, Franța, Italia, Letonia, Luxemburg, Ungaria, Malta, Austria, Portugalia, România și Slovenia.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/181 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/181

---

Miercuri, 16 iunie 2010Adoptarea de către Estonia a monedei euro la 1 ianuarie 2011 *

P7_TA(2010)0217

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind adoptarea de către Estonia a monedei euro la 1 ianuarie 2011 (COM(2010)0239 – C7-0131/2010 – 2010/0135(NLE))

2011/C 236 E/43

(Consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2010)0239),

având în vedere raportul de convergență din 2010 al Comisiei privind Estonia (COM(2010)0238) și raportul de convergență al Băncii Centrale Europene (BCE) din mai 2010,

având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2006 referitoare la extinderea zonei euro (1),

având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2010 referitoare la Raportul anual 2008 al BCE (2),

având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2010 referitoare la Declarația anuală pentru 2009 privind zona euro și finanțele publice (3),

având în vedere Rezoluția sa din 18 noiembrie 2008 privind UEM@10: bilanțul celor 10 ani de Uniune Economică și Monetară și provocările viitoare (4) (Rezoluția privind UEM@10),

având în vedere Rezoluția sa din 20 iunie 2007 privind îmbunătățirea procesului de consultare a Parlamentului European cu privire la procedurile de extindere a zonei euro (5),

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2003 referitoare la recomandarea Băncii Centrale Europene privind propunerea de decizie a Consiliului referitoare la o modificare a articolului 10.2 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (6),

având în vedere Decizia Consiliului 2003/223/CE din 21 martie 2003 privind modificarea articolului 10.2 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (7),

având în vedere articolul 140 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0131/2010),

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0182/2010),

| A. | întrucât articolul 140 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) definește realizarea unui grad înalt de convergență durabilă, analizând în ce măsură fiecare stat membru a îndeplinit următoarele criterii: realizarea unui grad înalt de stabilitate a prețurilor; caracterul solid al finanțelor publice; respectarea limitelor normale de fluctuație prevăzute de mecanismul cursului de schimb; și caracterul durabil al convergenței atinse de statul membru și al participării sale la mecanismul cursului de schimb din Sistemul Monetar European, care se reflectă în nivelul ratelor dobânzilor pe termen lung; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 140 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) definește realizarea unui grad înalt de convergență durabilă, analizând în ce măsură fiecare stat membru a îndeplinit următoarele criterii: realizarea unui grad înalt de stabilitate a prețurilor; caracterul solid al finanțelor publice; respectarea limitelor normale de fluctuație prevăzute de mecanismul cursului de schimb; și caracterul durabil al convergenței atinse de statul membru și al participării sale la mecanismul cursului de schimb din Sistemul Monetar European, care se reflectă în nivelul ratelor dobânzilor pe termen lung;

| B. | întrucât Estonia a respectat criteriile de la Maastricht în conformitate cu articolul 140 din TFUE și cu Protocolul (nr. 13) privind criteriile de convergență anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE; |
| --- | --- |

B.

întrucât Estonia a respectat criteriile de la Maastricht în conformitate cu articolul 140 din TFUE și cu Protocolul (nr. 13) privind criteriile de convergență anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE;

| C. | întrucât raportorul a vizitat Estonia pentru a evalua gradul de pregătire al acestei țări de aderare la zona euro; |
| --- | --- |

C.

întrucât raportorul a vizitat Estonia pentru a evalua gradul de pregătire al acestei țări de aderare la zona euro;

| D. | întrucât Comisia a afirmat că EUROSTAT, în strânsă cooperare cu institutul estonian de statistică, a examinat calitatea tuturor datelor relevante transmise de către autoritățile estoniene, |
| --- | --- |

D.

întrucât Comisia a afirmat că EUROSTAT, în strânsă cooperare cu institutul estonian de statistică, a examinat calitatea tuturor datelor relevante transmise de către autoritățile estoniene,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | este în favoarea adoptării monedei euro de către Estonia la 1 ianuarie 2011; |
| --- | --- |

2.

este în favoarea adoptării monedei euro de către Estonia la 1 ianuarie 2011;

| 3. | observă că evaluarea realizată de către Comisie și de către Banca Centrală Europeană (BCE) a avut loc pe fundalul crizei globale financiare, economice și sociale ce a afectat perspectivele de convergență nominală pentru multe alte state membre; |
| --- | --- |

3.

observă că evaluarea realizată de către Comisie și de către Banca Centrală Europeană (BCE) a avut loc pe fundalul crizei globale financiare, economice și sociale ce a afectat perspectivele de convergență nominală pentru multe alte state membre;

| 4. | observă că Estonia a respectat criteriile, ca urmare a eforturilor hotărâte, credibile și susținute ale guvernului și poporului estonian; |
| --- | --- |

4.

observă că Estonia a respectat criteriile, ca urmare a eforturilor hotărâte, credibile și susținute ale guvernului și poporului estonian;

| 5. | își exprimă îngrijorarea privind neconcordanțele dintre raportul de convergență al Comisiei și cel al BCE în ceea ce privește durabilitatea stabilității prețurilor; |
| --- | --- |

5.

își exprimă îngrijorarea privind neconcordanțele dintre raportul de convergență al Comisiei și cel al BCE în ceea ce privește durabilitatea stabilității prețurilor;

| 6. | observă că raportul de convergență pentru 2010 al BCE consideră convergența inflației drept un obiectiv foarte greu de realizat, după efectuarea actualei ajustări economice; |
| --- | --- |

6.

observă că raportul de convergență pentru 2010 al BCE consideră convergența inflației drept un obiectiv foarte greu de realizat, după efectuarea actualei ajustări economice;

| 7. | solicită guvernului estonian să-și mențină poziția de politică fiscală prudentă, precum și politicile globale de stabilitate, având în vedere viitoarele dezechilibre macroeconomice și riscurile de stabilitate a prețurilor; |
| --- | --- |

7.

solicită guvernului estonian să-și mențină poziția de politică fiscală prudentă, precum și politicile globale de stabilitate, având în vedere viitoarele dezechilibre macroeconomice și riscurile de stabilitate a prețurilor;

| 8. | invită statele membre să permită Comisiei să evalueze respectarea criteriilor de la Maastricht pe baza unor date precise, independente, actuale, fiabile și de înaltă calitate; |
| --- | --- |

8.

invită statele membre să permită Comisiei să evalueze respectarea criteriilor de la Maastricht pe baza unor date precise, independente, actuale, fiabile și de înaltă calitate;

| 9. | solicită Comisiei să simuleze efectul planului de salvare a zonei euro asupra bugetului estonian în momentul în care țara va intra în zona euro, devenind astfel un membru al grupului care garantează fondurile de salvare; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei să simuleze efectul planului de salvare a zonei euro asupra bugetului estonian în momentul în care țara va intra în zona euro, devenind astfel un membru al grupului care garantează fondurile de salvare;

| 10. | invită Comisia și BCE să analizeze toate aspectele atunci când recomandă rata de schimb finală pentru coroana estoniană; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia și BCE să analizeze toate aspectele atunci când recomandă rata de schimb finală pentru coroana estoniană;

| 11. | invită autoritățile estoniene să accelereze pregătirile practice pentru a asigura un proces de tranziție lină; invită guvernul estonian să se asigure că introducerea monedei euro nu este folosită pentru creșteri ascunse ale prețurilor; |
| --- | --- |

11.

invită autoritățile estoniene să accelereze pregătirile practice pentru a asigura un proces de tranziție lină; invită guvernul estonian să se asigure că introducerea monedei euro nu este folosită pentru creșteri ascunse ale prețurilor;

| 12. | invită Comisia și BCE să informeze Parlamentul cu privire la măsurile luate în considerare pentru a reduce la minimum inflația activelor cauzată de ratele scăzute ale dobânzii; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia și BCE să informeze Parlamentul cu privire la măsurile luate în considerare pentru a reduce la minimum inflația activelor cauzată de ratele scăzute ale dobânzii;

| 13. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

13.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 14. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

14.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția sa Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene, Eurogrupului și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția sa Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene, Eurogrupului și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 249.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0090.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0072.

(4)  JO C 16 E, 22.1.2010, p. 8.

(5)  JO C 146 E, 12.6.2008, p. 251.

(6)  JO C 61 E, 10.3.2004, p. 374.

(7)  JO L 83, 1.4.2003, p. 66.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/184 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/184

---

Miercuri, 16 iunie 2010Proiect de buget rectificativ nr. 4/2010: Secțiunea III - Comisia (surplus 2009)

P7_TA(2010)0218

Rezoluția Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2010 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, secțiunea III – Comisia (10930/2010 – C7-0153/2010 – 2010/2056(BUD))

2011/C 236 E/44

Parlamentul European,

având în vedere articolele 310 și 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”), în special articolul 15 alineatul (3) și articolele 37 și 38,

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, adoptat definitiv la 17 decembrie 2009 (2),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 4 la bugetul general 2010, prezentat de Comisie la 16 aprilie 2010 (COM(2010)0169),

având în vedere poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2010, stabilit de Consiliu la 11 iunie 2010 (10930/2010 – C7-0153/2010),

având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0200/2010),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 4/2010 are ca obiectiv înscrierea în bugetul 2010 a excedentului din exercițiul financiar 2009, care se ridică la 2 253 591 199,37 EUR; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 4/2010 are ca obiectiv înscrierea în bugetul 2010 a excedentului din exercițiul financiar 2009, care se ridică la 2 253 591 199,37 EUR;

| B. | întrucât principalele elemente ale acestui excedent sunt o supraînregistrare a veniturilor de 400 703 258 EUR, o subutilizare a cheltuielilor de 1 667 346 181 EUR și un sold pozitiv rezultat din diferențele de curs valutar de 185 541 760 EUR; |
| --- | --- |

B.

întrucât principalele elemente ale acestui excedent sunt o supraînregistrare a veniturilor de 400 703 258 EUR, o subutilizare a cheltuielilor de 1 667 346 181 EUR și un sold pozitiv rezultat din diferențele de curs valutar de 185 541 760 EUR;

| C. | întrucât subutilizarea creditelor de plată s-a ridicat în 2009 la 451 milioane EUR pentru rubrica 1, la 244 milioane EUR pentru rubrica 2, la 106 milioane EUR pentru rubrica 3, la 603 milioane EUR pentru rubrica 4 și la 263 milioane EUR pentru rubrica 5; |
| --- | --- |

C.

întrucât subutilizarea creditelor de plată s-a ridicat în 2009 la 451 milioane EUR pentru rubrica 1, la 244 milioane EUR pentru rubrica 2, la 106 milioane EUR pentru rubrica 3, la 603 milioane EUR pentru rubrica 4 și la 263 milioane EUR pentru rubrica 5;

| D. | întrucât efectul combinat al marjelor bugetare extrem de limitate și al nevoilor financiare nou-apărute riscă să pună în pericol prioritățile politice existente, iar un grad semnificativ de subutilizare afectează în același timp punerea în aplicare a politicilor UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât efectul combinat al marjelor bugetare extrem de limitate și al nevoilor financiare nou-apărute riscă să pună în pericol prioritățile politice existente, iar un grad semnificativ de subutilizare afectează în același timp punerea în aplicare a politicilor UE;

| E. | întrucât la calcularea gradului de subutilizare a creditelor bugetare din 2009 ar trebui să se țină cont și de proiectul de buget rectificativ nr. 4/2010 și de bugetul rectificativ nr. 10/2009, |
| --- | --- |

E.

întrucât la calcularea gradului de subutilizare a creditelor bugetare din 2009 ar trebui să se țină cont și de proiectul de buget rectificativ nr. 4/2010 și de bugetul rectificativ nr. 10/2009,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 4/2010, destinat exclusiv înscrierii în buget a excedentului din 2009, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 4/2010, destinat exclusiv înscrierii în buget a excedentului din 2009, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul financiar;

| 2. | subliniază că subutilizarea reală a bugetului 2009 nu se limitează la excedentul prezentat în proiectul de buget rectificativ nr. 4/2010, ci se ridică la peste 5 000 000 000 EUR, ținând cont și de bugetul rectificativ nr. 10/2009; prin urmare, atrage atenția asupra faptului că bugetele rectificative de la sfârșit de exercițiu care reduc nivelul creditelor de plată, diminuând totodată corespunzător contribuția globală a statelor membre la finanțarea bugetului UE, oferă o imagine distorsionată a execuției bugetare; |
| --- | --- |

2.

subliniază că subutilizarea reală a bugetului 2009 nu se limitează la excedentul prezentat în proiectul de buget rectificativ nr. 4/2010, ci se ridică la peste 5 000 000 000 EUR, ținând cont și de bugetul rectificativ nr. 10/2009; prin urmare, atrage atenția asupra faptului că bugetele rectificative de la sfârșit de exercițiu care reduc nivelul creditelor de plată, diminuând totodată corespunzător contribuția globală a statelor membre la finanțarea bugetului UE, oferă o imagine distorsionată a execuției bugetare;

| 3. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2010 fără modificări și încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 2/2010 și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2010 fără modificări și încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 2/2010 și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(2)  JO L 64, 12.3.2010.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/185 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/185

---

Miercuri, 16 iunie 2010Dreptul la interpretare și traducere în cadrul procedurilor penale ***I

P7_TA(2010)0220

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la proiectul de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind dreptul la interpretare și la traducere în cadrul procedurilor penale (00001/2010 – C7-0005/2010 – 2010/0801(COD))

2011/C 236 E/45

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere inițiativa unui grup de state membre (00001/2010),

având în vedere articolul 76 litera (b) și articolul 82 alineatul (2) al doilea paragraf litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora inițiativa a fost prezentată Parlamentului (C7-0005/2010),

având în vedere articolul 294 alineatele (3) și (15) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere propunerea Comisiei (COM(2010)0082), care are același obiectiv legislativ,

având în vedere avizele motivate trimise de către Președintele Parlamentului European parlamentelor naționale, referitoare la respectarea sau nu a principiului subsidiarității,

având în vedere articolele 44 și 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0198/2010),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 16 iunie 2010P7_TC1-COD(2010)0801

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 iunie 2010 în vederea adoptării Directivei 2010/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind dreptul la interpretare și la traducere în cadrul procedurilor penale

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2010/64/UE)

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/186 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/186

---

Miercuri, 16 iunie 2010Organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier ***I

P7_TA(2010)0221

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2002/15/CE privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier (COM(2008)0650 – C6-0354/2008 – 2008/0195(COD))

2011/C 236 E/46

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2008)0650),

având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 71 și articolul 137 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0354/2008),

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlament și Consiliu, intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

având în vedere articolul 294 alineatul (3), articolul 91 și articolul 153 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 martie 2009 (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0137/2010),

| 1. | respinge propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

respinge propunerea Comisiei;

| 2. | invită Comisia să își retragă propunerea și să efectueze, împreună cu Parlamentul, demersurile necesare pentru a prezenta o nouă propunere; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își retragă propunerea și să efectueze, împreună cu Parlamentul, demersurile necesare pentru a prezenta o nouă propunere;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 228, 22.9.2009, p. 78.

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/187 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/187

---

Miercuri, 16 iunie 2010Informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare ***I

P7_TA(2010)0222

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 iunie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare (COM(2008)0040 – C6-0052/2008 – 2008/0028(COD))

2011/C 236 E/47

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2008)0040),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0052/2008),

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 septembrie 2008 (1),

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, precum și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0109/2010),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 77, 31.3.2009, p. 81.

---

Miercuri, 16 iunie 2010P7_TC1-COD(2008)0028

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 și de abrogare a Directivei 87/250/CEE a Comisiei, a Directivei 90/496/CEE a Consiliului, a Directivelor 94/54/CE, 1999/10/CE ale Comisiei, a Directivei 2000/13/CE, a Directivelor 2002/67/CE, 2004/77/CE ale Comisiei și a Regulamentului (CE) nr. 608/2004 al Comisiei

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 169 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea trebuie să contribuie la atingerea unui nivel înalt de protecție a consumatorilor prin măsurile pe care le adoptă în temeiul articolului 114 din Tratat. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 169 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea trebuie să contribuie la atingerea unui nivel înalt de protecție a consumatorilor prin măsurile pe care le adoptă în temeiul articolului 114 din Tratat.

| (2) | Libera circulație a produselor alimentare sigure ▐ reprezintă un aspect esențial al pieței interne și contribuie substanțial la sănătatea și bunăstarea cetățenilor, precum și la interesele lor sociale și economice.
  Prezentul regulament servește atât intereselor pieței interne, prin simplificarea legislației, asigurarea securității juridice și reducerea birocrației, cât și interesele cetățenilor, prin instituirea unei obligații de etichetare a produselor alimentare, care să fie clară, pe înțelesul cetățeanului și lizibilă. |
| --- | --- |

(2)

Libera circulație a produselor alimentare sigure ▐ reprezintă un aspect esențial al pieței interne și contribuie substanțial la sănătatea și bunăstarea cetățenilor, precum și la interesele lor sociale și economice.
  Prezentul regulament servește atât intereselor pieței interne, prin simplificarea legislației, asigurarea securității juridice și reducerea birocrației, cât și interesele cetățenilor, prin instituirea unei obligații de etichetare a produselor alimentare, care să fie clară, pe înțelesul cetățeanului și lizibilă.

| (3) | Pentru asigurarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății consumatorilor și pentru garantarea dreptului acestora la informare, trebuie să se asigure informarea corespunzătoare a consumatorilor cu privire la produsele alimentare pe care aceștia le consumă.
  Deciziile de cumpărare pot
  fi
  influențate
  , printre altele, de considerații privind sănătatea, economice, ecologice, sociale sau etice. |
| --- | --- |

(3)

Pentru asigurarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății consumatorilor și pentru garantarea dreptului acestora la informare, trebuie să se asigure informarea corespunzătoare a consumatorilor cu privire la produsele alimentare pe care aceștia le consumă.
  Deciziile de cumpărare pot
  fi
  influențate
  , printre altele, de considerații privind sănătatea, economice, ecologice, sociale sau etice.

| (4) | Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (3) prevede că un principiu general al legislației alimentare este acela de a oferi consumatorilor o bază comună pentru a alege în cunoștință de cauză în domeniul produselor alimentare pe care le consumă și pentru a preveni orice practici care ar putea induce în eroare consumatorul. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (3) prevede că un principiu general al legislației alimentare este acela de a oferi consumatorilor o bază comună pentru a alege în cunoștință de cauză în domeniul produselor alimentare pe care le consumă și pentru a preveni orice practici care ar putea induce în eroare consumatorul.

| (5) | Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori (4) acoperă anumite aspecte ale informării consumatorilor, cu scopul precis de a evita acțiunile înșelătoare și omisiunile de informații. Principiile generale privind practicile comerciale neloiale ar trebui să fie completate de norme specifice cu privire la informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare. |
| --- | --- |

(5)

Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori (4) acoperă anumite aspecte ale informării consumatorilor, cu scopul precis de a evita acțiunile înșelătoare și omisiunile de informații. Principiile generale privind practicile comerciale neloiale ar trebui să fie completate de norme specifice cu privire la informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare.

| (6) | Normele Uniunii privind etichetarea produselor alimentare aplicabile tuturor produselor alimentare sunt prevăzute de Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 martie 2000 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la etichetarea și prezentarea produselor alimentare, precum și la publicitatea acestora (5). Majoritatea dispozițiilor prevăzute în respectiva directivă datează din 1978 și, prin urmare, ar trebui actualizate în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Normele Uniunii privind etichetarea produselor alimentare aplicabile tuturor produselor alimentare sunt prevăzute de Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 martie 2000 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la etichetarea și prezentarea produselor alimentare, precum și la publicitatea acestora (5). Majoritatea dispozițiilor prevăzute în respectiva directivă datează din 1978 și, prin urmare, ar trebui actualizate în consecință.

| (7) | Directiva 90/496/CEE a Consiliului din 24 septembrie 1990 privind indicarea valorii nutritive pe etichetele produselor alimentare (6) prevede norme privind conținutul și prezentarea informațiilor nutriționale pe produsele alimentare preambalate. Includerea informațiilor nutriționale este voluntară, cu excepția cazului în care se face o mențiune nutrițională cu privire la produsul alimentar. Majoritatea dispozițiilor prevăzute în respectiva directivă datează din 1990 și, prin urmare, ar trebui actualizate în consecință. |
| --- | --- |

(7)

Directiva 90/496/CEE a Consiliului din 24 septembrie 1990 privind indicarea valorii nutritive pe etichetele produselor alimentare (6) prevede norme privind conținutul și prezentarea informațiilor nutriționale pe produsele alimentare preambalate. Includerea informațiilor nutriționale este voluntară, cu excepția cazului în care se face o mențiune nutrițională cu privire la produsul alimentar. Majoritatea dispozițiilor prevăzute în respectiva directivă datează din 1990 și, prin urmare, ar trebui actualizate în consecință.

| (8) | Cerințele generale de etichetare sunt completate de o serie de dispoziții aplicabile tuturor produselor alimentare în circumstanțe speciale sau anumitor categorii de produse alimentare. În plus, există o serie de norme specifice care sunt aplicabile unor produse alimentare specifice. |
| --- | --- |

(8)

Cerințele generale de etichetare sunt completate de o serie de dispoziții aplicabile tuturor produselor alimentare în circumstanțe speciale sau anumitor categorii de produse alimentare. În plus, există o serie de norme specifice care sunt aplicabile unor produse alimentare specifice.

| (9) | Deși obiectivele originale și componentele principale ale legislației actuale privind etichetarea sunt încă valabile, este necesară o raționalizare a acesteia în scopul de a asigura faptul că părțile interesate o vor
  aplica
  mai ușor și vor beneficia de o mai mare
  securitate juridică
  și în scopul modernizării acesteia, pentru a ține cont de noile evoluții în domeniul informațiilor referitoare la produsele alimentare. |
| --- | --- |

(9)

Deși obiectivele originale și componentele principale ale legislației actuale privind etichetarea sunt încă valabile, este necesară o raționalizare a acesteia în scopul de a asigura faptul că părțile interesate o vor
  aplica
  mai ușor și vor beneficia de o mai mare
  securitate juridică
  și în scopul modernizării acesteia, pentru a ține cont de noile evoluții în domeniul informațiilor referitoare la produsele alimentare.

| (10) | Publicul
  larg manifestă
  interes pentru relația dintre alimentație și sănătate, precum și pentru alegerea unei alimentații adecvate corespunzătoare necesității fiecăruia. Cartea albă a Comisiei din 30 mai 2007 referitoare la o strategie pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate a semnalat faptul că etichetarea nutrițională reprezintă
  o metodă de informare a
  consumatorilor
  cu privire
  la compoziția alimentelor și care îi ajută să facă o alegere în deplină cunoștință de cauză.
  Campaniile de educare și informare reprezintă un mecanism important prin care consumatorii pot înțelege mai bine informațiile referitoare la produsele alimentare.
  Strategia de protecție a consumatorului definită de Uniune pentru perioada 2007-2013 a subliniat că această posibilitate de alegere în cunoștință de cauză este esențială pentru asigurarea unei veritabile concurențe, cât și pentru bunăstarea consumatorilor. Cunoașterea principiilor de bază ale nutriției, precum și prezentarea unor informații nutriționale corespunzătoare pe produsele alimentare ar ajuta în mod substanțial consumatorul în efectuarea unei astfel de alegeri.
  În plus, este util și corect ca în statele membre, consumatorii să aibă posibilitatea de a recurge la o sursă neutră de informații pentru a-și clarifica anumite dubii individuale referitoare la alimentație. Prin urmare, statele membre ar trebui să instituie linii de asistență telefonică corespunzătoare, la finanțarea cărora ar putea contribui industria alimentară. |
| --- | --- |

(10)

Publicul
  larg manifestă
  interes pentru relația dintre alimentație și sănătate, precum și pentru alegerea unei alimentații adecvate corespunzătoare necesității fiecăruia. Cartea albă a Comisiei din 30 mai 2007 referitoare la o strategie pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate a semnalat faptul că etichetarea nutrițională reprezintă
  o metodă de informare a
  consumatorilor
  cu privire
  la compoziția alimentelor și care îi ajută să facă o alegere în deplină cunoștință de cauză.
  Campaniile de educare și informare reprezintă un mecanism important prin care consumatorii pot înțelege mai bine informațiile referitoare la produsele alimentare.
  Strategia de protecție a consumatorului definită de Uniune pentru perioada 2007-2013 a subliniat că această posibilitate de alegere în cunoștință de cauză este esențială pentru asigurarea unei veritabile concurențe, cât și pentru bunăstarea consumatorilor. Cunoașterea principiilor de bază ale nutriției, precum și prezentarea unor informații nutriționale corespunzătoare pe produsele alimentare ar ajuta în mod substanțial consumatorul în efectuarea unei astfel de alegeri.
  În plus, este util și corect ca în statele membre, consumatorii să aibă posibilitatea de a recurge la o sursă neutră de informații pentru a-și clarifica anumite dubii individuale referitoare la alimentație. Prin urmare, statele membre ar trebui să instituie linii de asistență telefonică corespunzătoare, la finanțarea cărora ar putea contribui industria alimentară.

| (11) | Pentru a spori certitudinea juridică și pentru a asigura raționalitatea și coerența aplicării legislației, este necesară abrogarea Directivelor 90/496/CEE și 2000/13/CE și înlocuirea acestora cu un regulament unic care ar garanta certitudinea atât pentru consumatori cât și pentru industrie și reduce obligațiile administrative. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a spori certitudinea juridică și pentru a asigura raționalitatea și coerența aplicării legislației, este necesară abrogarea Directivelor 90/496/CEE și 2000/13/CE și înlocuirea acestora cu un regulament unic care ar garanta certitudinea atât pentru consumatori cât și pentru industrie și reduce obligațiile administrative.

| (12) | Din motive de claritate, este necesară abrogarea și includerea în acest regulament a altor acte orizontale, și anume Directiva 87/250/CEE a Comisiei din 15 aprilie 1987 privind menționarea tăriei alcoolice în volume în etichetarea băuturilor alcoolice destinate consumatorului final (7), Directiva 94/54/CE a Comisiei din 18 noiembrie 1994 privind indicarea pe etichetele anumitor produse alimentare a altor mențiuni obligatorii decât cele prevăzute de Directiva 79/112/CEE a Consiliului (8), Directiva 1999/10/CE a Comisiei din 8 martie 1999 de prevedere a unor derogări de la dispozițiile articolului 7 din Directiva 79/112/CEE a Consiliului în ceea ce privește etichetarea produselor alimentare (9), Directiva 2002/67/CE a Comisiei din 18 iulie 2002 privind etichetarea produselor alimentare care conțin chinină și a produselor alimentare care conțin cafeină (10), Regulamentul (CE) nr. 608/2004 al Comisiei din 31 martie 2004 privind etichetarea produselor alimentare și a ingredientelor alimentare cu adaos de fitosteroli, esteri de fitosterol, fitostanoli și/sau esteri de fitostanol (11) și Directiva 2004/77/CE a Comisiei din 29 aprilie 2004 de modificare a Directivei 94/54/CE privind etichetarea anumitor produse alimentare care conțin acid glicirizinic și sarea sa de amoniu (12). |
| --- | --- |

(12)

Din motive de claritate, este necesară abrogarea și includerea în acest regulament a altor acte orizontale, și anume Directiva 87/250/CEE a Comisiei din 15 aprilie 1987 privind menționarea tăriei alcoolice în volume în etichetarea băuturilor alcoolice destinate consumatorului final (7), Directiva 94/54/CE a Comisiei din 18 noiembrie 1994 privind indicarea pe etichetele anumitor produse alimentare a altor mențiuni obligatorii decât cele prevăzute de Directiva 79/112/CEE a Consiliului (8), Directiva 1999/10/CE a Comisiei din 8 martie 1999 de prevedere a unor derogări de la dispozițiile articolului 7 din Directiva 79/112/CEE a Consiliului în ceea ce privește etichetarea produselor alimentare (9), Directiva 2002/67/CE a Comisiei din 18 iulie 2002 privind etichetarea produselor alimentare care conțin chinină și a produselor alimentare care conțin cafeină (10), Regulamentul (CE) nr. 608/2004 al Comisiei din 31 martie 2004 privind etichetarea produselor alimentare și a ingredientelor alimentare cu adaos de fitosteroli, esteri de fitosterol, fitostanoli și/sau esteri de fitostanol (11) și Directiva 2004/77/CE a Comisiei din 29 aprilie 2004 de modificare a Directivei 94/54/CE privind etichetarea anumitor produse alimentare care conțin acid glicirizinic și sarea sa de amoniu (12).

| (13) | Este necesară stabilirea unor definiții, principii, cerințe și proceduri comune pentru a forma un cadru clar și o bază comună pentru măsurile Uniunii și naționale care reglementează informațiile referitoare la produsele alimentare. |
| --- | --- |

(13)

Este necesară stabilirea unor definiții, principii, cerințe și proceduri comune pentru a forma un cadru clar și o bază comună pentru măsurile Uniunii și naționale care reglementează informațiile referitoare la produsele alimentare.

| (14) | Pentru a urmări o abordare globală și evolutivă a informării consumatorilor referitoare la produsele alimentare pe care le consumă, ar trebui să existe o definiție generală a legislației privind informațiile referitoare la produsele alimentare care să reglementeze norme cu caracter general și specific, precum și o definiție generală a informațiilor referitoare la produsele alimentare
  și a educației alimentare
  care să reglementeze informațiile furnizate și prin alte mijloace decât eticheta. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a urmări o abordare globală și evolutivă a informării consumatorilor referitoare la produsele alimentare pe care le consumă, ar trebui să existe o definiție generală a legislației privind informațiile referitoare la produsele alimentare care să reglementeze norme cu caracter general și specific, precum și o definiție generală a informațiilor referitoare la produsele alimentare
  și a educației alimentare
  care să reglementeze informațiile furnizate și prin alte mijloace decât eticheta.

| (15) | Normele
  Uniunii
  ar trebui să se aplice numai întreprinderilor, al căror concept implică o anumită continuitate a activităților și un anumit nivel de organizare. Operațiuni cum ar fi
  livrarea
  ocazională
  de alimente unor terți
  , servirea
  mâncărurilor
  și vânzarea produselor alimentare de către persoane fizice
  , de exemplu
  în cadrul unor strângeri de fonduri în scopuri caritabile sau târguri și reuniuni ale comunității locale

  , precum și vânzarea produselor alimentare sub diferite forme ale comercializării directe de către agricultori,
  nu intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament.
  Pentru a evita crearea de sarcini excesive, în special pentru întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) din sectorul alimentar artizanal și sectorul comerțului cu amănuntul de produse alimentare, care includ și furnizorii de servicii de restaurație colectivă, produsele care nu sunt preambalate ar trebui excluse de la cerințele de etichetare. |
| --- | --- |

(15)

Normele
  Uniunii
  ar trebui să se aplice numai întreprinderilor, al căror concept implică o anumită continuitate a activităților și un anumit nivel de organizare. Operațiuni cum ar fi
  livrarea
  ocazională
  de alimente unor terți
  , servirea
  mâncărurilor
  și vânzarea produselor alimentare de către persoane fizice
  , de exemplu
  în cadrul unor strângeri de fonduri în scopuri caritabile sau târguri și reuniuni ale comunității locale

  , precum și vânzarea produselor alimentare sub diferite forme ale comercializării directe de către agricultori,
  nu intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament.
  Pentru a evita crearea de sarcini excesive, în special pentru întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) din sectorul alimentar artizanal și sectorul comerțului cu amănuntul de produse alimentare, care includ și furnizorii de servicii de restaurație colectivă, produsele care nu sunt preambalate ar trebui excluse de la cerințele de etichetare.

| (16) | Serviciile de restaurație oferite de societățile de transport ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament doar dacă sunt furnizate pe rute situate între două puncte de pe teritoriul Uniunii. |
| --- | --- |

(16)

Serviciile de restaurație oferite de societățile de transport ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament doar dacă sunt furnizate pe rute situate între două puncte de pe teritoriul Uniunii.

| (17) | Serviciile de restaurație oferite de cinematografe - exceptând IMM-urile - ar trebui să intre în domeniul de aplicare al prezentului regulament, în cazul în care produsele alimentare sunt ambalate în locul în care sunt vândute în ambalaje standardizate, a căror capacitate este stabilită în prealabil și, astfel, cantitatea și conținutul final al alimentelor sau al băuturilor sunt definite și măsurabile. |
| --- | --- |

(17)

Serviciile de restaurație oferite de cinematografe - exceptând IMM-urile - ar trebui să intre în domeniul de aplicare al prezentului regulament, în cazul în care produsele alimentare sunt ambalate în locul în care sunt vândute în ambalaje standardizate, a căror capacitate este stabilită în prealabil și, astfel, cantitatea și conținutul final al alimentelor sau al băuturilor sunt definite și măsurabile.

| (18) | Legislația privind informațiile referitoare la produsele alimentare ar trebui să
  se bazeze, de asemenea, pe cerințele
  consumatorilor privind informațiile și să
  nu blocheze inovațiile în sectorul alimentar
  .
  Posibilitatea ca operatorii din sectorul alimentar să furnizeze informații suplimentare în mod facultativ permite o mai mare flexibilitate. |
| --- | --- |

(18)

Legislația privind informațiile referitoare la produsele alimentare ar trebui să
  se bazeze, de asemenea, pe cerințele
  consumatorilor privind informațiile și să
  nu blocheze inovațiile în sectorul alimentar
  .
  Posibilitatea ca operatorii din sectorul alimentar să furnizeze informații suplimentare în mod facultativ permite o mai mare flexibilitate.

| (19) | Solicitarea de informații obligatorii referitoare la produsele alimentare
  urmărește
  să permită consumatorilor să
  ia o decizie de cumpărare în cunoștință de cauză,
  adecvată
  dorințelor și
  nevoilor nutriționale individuale. |
| --- | --- |

(19)

Solicitarea de informații obligatorii referitoare la produsele alimentare
  urmărește
  să permită consumatorilor să
  ia o decizie de cumpărare în cunoștință de cauză,
  adecvată
  dorințelor și
  nevoilor nutriționale individuale.

| (20) | Pentru a permite legislației privind informațiile referitoare la produsele alimentare să se adapteze la evoluția necesităților consumatorilor în materie de informații
  și pentru a evita producerea inutilă de deșeuri provenite de la ambalaje, etichetarea obligatorie a produselor alimentare ar trebui să fie limitată la o etichetare de bază, care să ofere informații în cazul cărora s-a demonstrat că sunt de mare interes pentru
  majoritatea consumatorilor. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a permite legislației privind informațiile referitoare la produsele alimentare să se adapteze la evoluția necesităților consumatorilor în materie de informații
  și pentru a evita producerea inutilă de deșeuri provenite de la ambalaje, etichetarea obligatorie a produselor alimentare ar trebui să fie limitată la o etichetare de bază, care să ofere informații în cazul cărora s-a demonstrat că sunt de mare interes pentru
  majoritatea consumatorilor.

| (21) | Cu toate acestea, noile cerințe privind informațiile obligatorii referitoare la produsele alimentare
  sau la noi forme de prezentare a acestor informații
  ar trebui să fie stabilite numai dacă este necesar, în conformitate cu principiile subsidiarității, proporționalității
  , transparenței
  și durabilității. |
| --- | --- |

(21)

Cu toate acestea, noile cerințe privind informațiile obligatorii referitoare la produsele alimentare
  sau la noi forme de prezentare a acestor informații
  ar trebui să fie stabilite numai dacă este necesar, în conformitate cu principiile subsidiarității, proporționalității
  , transparenței
  și durabilității.

| (22) | Pe lângă normele existente care vizează eliminarea publicității înșelătoare,
  normele privind informațiile referitoare la produsele alimentare ar trebui să
  interzică orice mențiune care ar
  induce consumatorul în eroare
  , în special în ceea ce privește valoarea energetică, proveniența sau compoziția produselor alimentare
  . Pentru a fi eficientă, această interdicție trebuie să fie extinsă asupra publicității și prezentării produselor alimentare. |
| --- | --- |

(22)

Pe lângă normele existente care vizează eliminarea publicității înșelătoare,
  normele privind informațiile referitoare la produsele alimentare ar trebui să
  interzică orice mențiune care ar
  induce consumatorul în eroare
  , în special în ceea ce privește valoarea energetică, proveniența sau compoziția produselor alimentare
  . Pentru a fi eficientă, această interdicție trebuie să fie extinsă asupra publicității și prezentării produselor alimentare.

| (23) | Utilizării anumitor produse i se atribuie beneficii fizice specifice. Acest lucru ar trebui exprimat astfel încât să se asigure că efectul utilizării produselor respective este măsurabil sau verificabil. |
| --- | --- |

(23)

Utilizării anumitor produse i se atribuie beneficii fizice specifice. Acest lucru ar trebui exprimat astfel încât să se asigure că efectul utilizării produselor respective este măsurabil sau verificabil.

| (24) | În scopul de a evita o fragmentare a normelor privind responsabilitatea operatorilor din sectorul alimentar în ceea ce privește informațiile
  false, înșelătoare sau care lipsesc
  referitoare la produsele alimentare
  , trebuie stabilite clar responsabilitățile
  operatorilor din sectorul alimentar în acest domeniu.
  Fără a aduce atingere articolului 19 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002, operatorii din sectorul alimentar responsabili pentru activități de vânzare cu amănuntul sau de distribuție care nu afectează informațiile referitoare la produsele alimentare ar trebui să acționeze prompt în momentul în care află că aceste informații nu respectă dispozițiile prezentului regulament. |
| --- | --- |

(24)

În scopul de a evita o fragmentare a normelor privind responsabilitatea operatorilor din sectorul alimentar în ceea ce privește informațiile
  false, înșelătoare sau care lipsesc
  referitoare la produsele alimentare
  , trebuie stabilite clar responsabilitățile
  operatorilor din sectorul alimentar în acest domeniu.
  Fără a aduce atingere articolului 19 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002, operatorii din sectorul alimentar responsabili pentru activități de vânzare cu amănuntul sau de distribuție care nu afectează informațiile referitoare la produsele alimentare ar trebui să acționeze prompt în momentul în care află că aceste informații nu respectă dispozițiile prezentului regulament.

| (25) | Ar trebui să se elaboreze o listă a tuturor informațiilor obligatorii care ar trebui furnizate ▐ pentru toate produsele alimentare destinate consumatorului final și restaurațiilor colective. Această listă ar trebui să mențină informațiile impuse deja de legislația existentă, considerate în general un acquis valoros pentru informarea consumatorului. |
| --- | --- |

(25)

Ar trebui să se elaboreze o listă a tuturor informațiilor obligatorii care ar trebui furnizate ▐ pentru toate produsele alimentare destinate consumatorului final și restaurațiilor colective. Această listă ar trebui să mențină informațiile impuse deja de legislația existentă, considerate în general un acquis valoros pentru informarea consumatorului.

| (26) | Noile tehnologii ale informației și comunicării pot juca un rol important în transmiterea informațiilor suplimentare către consumatori, întrucât acestea permit schimburi de informații rapide și cu costuri reduse. Se poate prevedea accesul consumatorilor la informații suplimentare prin intermediul bornelor amplasate în supermarketuri. Aceste borne ar furniza informații despre produsul în cauză prin citirea codului de bare. În același timp, se poate prevedea accesul consumatorilor la informații suplimentare prin intermediul unei pagini pe internet.


  ▐ |
| --- | --- |

(26)

Noile tehnologii ale informației și comunicării pot juca un rol important în transmiterea informațiilor suplimentare către consumatori, întrucât acestea permit schimburi de informații rapide și cu costuri reduse. Se poate prevedea accesul consumatorilor la informații suplimentare prin intermediul bornelor amplasate în supermarketuri. Aceste borne ar furniza informații despre produsul în cauză prin citirea codului de bare. În același timp, se poate prevedea accesul consumatorilor la informații suplimentare prin intermediul unei pagini pe internet.

▐

| (27) | Anumite ingrediente sau alte substanțe, atunci când sunt utilizate pentru producerea alimentelor și rămân prezente în acestea,

  pot cauza
  alergii sau intoleranțe ▐, iar
  în anumite cazuri, pot reprezenta chiar
  un pericol pentru sănătatea celor în cauză.
  Prin urmare,
  este importantă informarea consumatorilor referitoare la prezența aditivilor alimentari, adjuvanților tehnologici și a altor substanțe cu efect alergenic
  dovedit științific sau care ar putea spori riscul de îmbolnăvire,
  pentru a permite
  în special
  consumatorilor care suferă de alergii sau intoleranțe alimentare să poată face o alegere ▐ în deplină cunoștință de cauză a produselor
  care sunt sigure pentru ei
  .
  De asemenea, ar trebui indicată prezența unor urme din aceste substanțe, în așa fel încât persoanele care suferă de alergii mai grave să poată face alegeri sigure. În acest sens, ar trebui elaborate norme comune. |
| --- | --- |

(27)

Anumite ingrediente sau alte substanțe, atunci când sunt utilizate pentru producerea alimentelor și rămân prezente în acestea,

  pot cauza
  alergii sau intoleranțe ▐, iar
  în anumite cazuri, pot reprezenta chiar
  un pericol pentru sănătatea celor în cauză.
  Prin urmare,
  este importantă informarea consumatorilor referitoare la prezența aditivilor alimentari, adjuvanților tehnologici și a altor substanțe cu efect alergenic
  dovedit științific sau care ar putea spori riscul de îmbolnăvire,
  pentru a permite
  în special
  consumatorilor care suferă de alergii sau intoleranțe alimentare să poată face o alegere ▐ în deplină cunoștință de cauză a produselor
  care sunt sigure pentru ei
  .
  De asemenea, ar trebui indicată prezența unor urme din aceste substanțe, în așa fel încât persoanele care suferă de alergii mai grave să poată face alegeri sigure. În acest sens, ar trebui elaborate norme comune.

| (28) | Etichetele produselor alimentare trebuie să fie clare și ușor de înțeles pentru a ajuta consumatorii care doresc să facă alegeri
  în cunoștință de cauză
  în privința produselor alimentare și a celor dietetice. Studiile arată că
  o bună lizibilitate
  este un element important în maximizarea posibilității ca mențiunile etichetei să poată influența publicul și că
  informațiile ilizibile referitoare la produse reprezintă
  una din principalele cauze de nemulțumire a consumatorilor față de etichetele produselor alimentare.
  Prin urmare, ar trebui să se țină seama de combinația de factori precum caracterul ales, culoarea și contrastul. |
| --- | --- |

(28)

Etichetele produselor alimentare trebuie să fie clare și ușor de înțeles pentru a ajuta consumatorii care doresc să facă alegeri
  în cunoștință de cauză
  în privința produselor alimentare și a celor dietetice. Studiile arată că
  o bună lizibilitate
  este un element important în maximizarea posibilității ca mențiunile etichetei să poată influența publicul și că
  informațiile ilizibile referitoare la produse reprezintă
  una din principalele cauze de nemulțumire a consumatorilor față de etichetele produselor alimentare.
  Prin urmare, ar trebui să se țină seama de combinația de factori precum caracterul ales, culoarea și contrastul.

| (29) | Pentru a garanta informarea pertinentă referitoare la produsele alimentare, este necesar să se
  includă
  vânzarea produselor alimentare prin mijloace de comunicare la distanță. Deși este evident că orice produs alimentar vândut la distanță trebuie să îndeplinească aceleași cerințe ca produsele vândute în magazine, este necesar să se clarifice faptul că în astfel de cazuri, informațiile obligatorii relevante trebuie să fie de asemenea disponibile înainte de încheierea cumpărării produsului. |
| --- | --- |

(29)

Pentru a garanta informarea pertinentă referitoare la produsele alimentare, este necesar să se
  includă
  vânzarea produselor alimentare prin mijloace de comunicare la distanță. Deși este evident că orice produs alimentar vândut la distanță trebuie să îndeplinească aceleași cerințe ca produsele vândute în magazine, este necesar să se clarifice faptul că în astfel de cazuri, informațiile obligatorii relevante trebuie să fie de asemenea disponibile înainte de încheierea cumpărării produsului.

| (30) | Pentru a pune la dispoziția consumatorilor informații referitoare la produsele alimentare care să le permită să facă o alegere în deplină cunoștință de cauză, băuturile alcoolice mixte trebuie să fie de asemenea însoțite de informații cu privire la ingredientele pe care le conțin. |
| --- | --- |

(30)

Pentru a pune la dispoziția consumatorilor informații referitoare la produsele alimentare care să le permită să facă o alegere în deplină cunoștință de cauză, băuturile alcoolice mixte trebuie să fie de asemenea însoțite de informații cu privire la ingredientele pe care le conțin.

| (31) | În conformitate cu rezoluția Parlamentului European din 5 septembrie 2007 privind Strategia Uniunii Europene de sprijinire a statelor membre în vederea reducerii efectelor nocive ale consumului de alcool (13), avizul Comitetului Economic și Social European din 18 septembrie 2008 privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare, activitatea Comisiei Europene, precum și cu preocupările publicului larg privind problemele generate de alcool, în special în cazul tinerilor și al consumatorilor vulnerabili, Comisia ar trebui să stabilească, împreună cu statele membre, o definiție pentru băuturi cum ar fi cele de tip „alcopop”, destinate în mod specific tinerilor. Datorită naturii lor alcoolice, băuturile „alcopop” ar trebui să aibă cerințe de etichetare mai stricte și ar trebui să fie în mod clar separate de băuturile răcoritoare în magazine. |
| --- | --- |

(31)

În conformitate cu rezoluția Parlamentului European din 5 septembrie 2007 privind Strategia Uniunii Europene de sprijinire a statelor membre în vederea reducerii efectelor nocive ale consumului de alcool (13), avizul Comitetului Economic și Social European din 18 septembrie 2008 privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare, activitatea Comisiei Europene, precum și cu preocupările publicului larg privind problemele generate de alcool, în special în cazul tinerilor și al consumatorilor vulnerabili, Comisia ar trebui să stabilească, împreună cu statele membre, o definiție pentru băuturi cum ar fi cele de tip „alcopop”, destinate în mod specific tinerilor. Datorită naturii lor alcoolice, băuturile „alcopop” ar trebui să aibă cerințe de etichetare mai stricte și ar trebui să fie în mod clar separate de băuturile răcoritoare în magazine.

| (32) | De asemenea, este importantă informarea consumatorilor referitoare la celelalte băuturi alcoolice. Dispoziții specifice ale Uniunii privind etichetarea vinului există deja. Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței vitivinicole (14) prevede un ansamblu exhaustiv de standarde tehnice care reglementează pe deplin totalitatea practicilor oenologice, metodelor de fabricație și a modurilor de prezentare și a etichetării vinurilor, garantând astfel reglementarea tuturor etapelor, protecția și o informare corespunzătoare a consumatorilor. Regulamentul respectiv descrie în special într-o manieră precisă și exhaustivă, într-o listă a practicilor și tratamentelor oenologice autorizate, substanțele susceptibile să intre în procesul de elaborare, precum și condițiile de utilizare ale acestora; Orice practică care nu este inclusă în această listă este interzisă. Prin urmare, obligația de a indica lista ingredientelor și de a furniza o declarație nutrițională nu trebuie să fie aplicată în cazului vinului în această etapă. În ceea ce privește berea și băuturile spirtoase menționate la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind definirea, descrierea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase (15) al Consiliului și pentru a asigura o abordare consecventă și coerență, în conformitate cu condițiile stabilite pentru vin, se aplică același fel de scutiri. Cu toate acestea, Comisia va prezenta un raport la cinci ani după intrarea în vigoare a prezentului regulament, și poate propune, dacă este necesar, cerințe specifice în contextul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(32)

De asemenea, este importantă informarea consumatorilor referitoare la celelalte băuturi alcoolice. Dispoziții specifice ale Uniunii privind etichetarea vinului există deja. Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței vitivinicole (14) prevede un ansamblu exhaustiv de standarde tehnice care reglementează pe deplin totalitatea practicilor oenologice, metodelor de fabricație și a modurilor de prezentare și a etichetării vinurilor, garantând astfel reglementarea tuturor etapelor, protecția și o informare corespunzătoare a consumatorilor. Regulamentul respectiv descrie în special într-o manieră precisă și exhaustivă, într-o listă a practicilor și tratamentelor oenologice autorizate, substanțele susceptibile să intre în procesul de elaborare, precum și condițiile de utilizare ale acestora; Orice practică care nu este inclusă în această listă este interzisă. Prin urmare, obligația de a indica lista ingredientelor și de a furniza o declarație nutrițională nu trebuie să fie aplicată în cazului vinului în această etapă. În ceea ce privește berea și băuturile spirtoase menționate la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind definirea, descrierea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase (15) al Consiliului și pentru a asigura o abordare consecventă și coerență, în conformitate cu condițiile stabilite pentru vin, se aplică același fel de scutiri. Cu toate acestea, Comisia va prezenta un raport la cinci ani după intrarea în vigoare a prezentului regulament, și poate propune, dacă este necesar, cerințe specifice în contextul prezentului regulament.

| (33) | Ar trebui să se indice țara ▐ sau locul de proveniență al unui produs alimentar
  , de o manieră obligatorie, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) litera (k) și
  atunci când, în absența unei astfel de mențiuni, consumatorul ar putea fi indus în eroare cu privire la țara ▐ sau locul de proveniență real al produsului. În alte cazuri, furnizarea indicației țării ▐ sau a locului de proveniență nu ar trebui să înșele consumatorul și trebuie să se fondeze pe criterii clar definite care garantează aplicarea de norme identice la nivelul industriei și care permit consumatorului să înțeleagă informațiile privind țara ▐ sau locul de proveniență al produsului alimentar. Astfel de criterii
  nu se aplică
  indicațiilor referitoare la numele sau adresa operatorului din sectorul alimentar. |
| --- | --- |

(33)

Ar trebui să se indice țara ▐ sau locul de proveniență al unui produs alimentar
  , de o manieră obligatorie, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) litera (k) și
  atunci când, în absența unei astfel de mențiuni, consumatorul ar putea fi indus în eroare cu privire la țara ▐ sau locul de proveniență real al produsului. În alte cazuri, furnizarea indicației țării ▐ sau a locului de proveniență nu ar trebui să înșele consumatorul și trebuie să se fondeze pe criterii clar definite care garantează aplicarea de norme identice la nivelul industriei și care permit consumatorului să înțeleagă informațiile privind țara ▐ sau locul de proveniență al produsului alimentar. Astfel de criterii
  nu se aplică
  indicațiilor referitoare la numele sau adresa operatorului din sectorul alimentar.

| (34) | Dacă
  operatorii din sectorul alimentar
  indică faptul
  că un produs alimentar provine din
  Uniunea
  pentru a atrage atenția consumatorului asupra calităților produsului lor și asupra standardelor de producție din Uniune
  , indicațiile respective trebuie
  să corespundă ▐ unor criterii armonizate.
  Același lucru se aplică, după caz, și atunci când se specifică statul membru. |
| --- | --- |

(34)

Dacă
  operatorii din sectorul alimentar
  indică faptul
  că un produs alimentar provine din
  Uniunea
  pentru a atrage atenția consumatorului asupra calităților produsului lor și asupra standardelor de producție din Uniune
  , indicațiile respective trebuie
  să corespundă ▐ unor criterii armonizate.
  Același lucru se aplică, după caz, și atunci când se specifică statul membru.

| (35) | Normele de origine nepreferențiale aplicabile în Uniune sunt prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (16) iar dispozițiile sale de punere în aplicare în Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 (17). Stabilirea țării de origine a produselor alimentare se va întemeia pe aceste norme, cu care operatorii comerciali și administrațiile sunt familiarizați și care ar trebui să faciliteze punerea sa în aplicare. |
| --- | --- |

(35)

Normele de origine nepreferențiale aplicabile în Uniune sunt prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (16) iar dispozițiile sale de punere în aplicare în Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 (17). Stabilirea țării de origine a produselor alimentare se va întemeia pe aceste norme, cu care operatorii comerciali și administrațiile sunt familiarizați și care ar trebui să faciliteze punerea sa în aplicare.

| (36) | Declarația nutrițională privind un produs alimentar se referă la informațiile privind valoarea sa energetică și prezența anumitor nutrienți
  sau ingrediente
  . Furnizarea obligatorie a informațiilor nutriționale
  pe partea din față și pe partea din spate a ambalajului
  ar trebui
  susținută prin acțiuni din partea statelor membre, ca, de exemplu, un plan de acțiune în
  domeniul
  nutriției în cadrul politicii lor de sănătate publică, care să ofere recomandări specifice pentru educația alimentară
  a cetățenilor și să le permită să facă o alegere a produselor în deplină cunoștință de cauză. |
| --- | --- |

(36)

Declarația nutrițională privind un produs alimentar se referă la informațiile privind valoarea sa energetică și prezența anumitor nutrienți
  sau ingrediente
  . Furnizarea obligatorie a informațiilor nutriționale
  pe partea din față și pe partea din spate a ambalajului
  ar trebui
  susținută prin acțiuni din partea statelor membre, ca, de exemplu, un plan de acțiune în
  domeniul
  nutriției în cadrul politicii lor de sănătate publică, care să ofere recomandări specifice pentru educația alimentară
  a cetățenilor și să le permită să facă o alegere a produselor în deplină cunoștință de cauză.

| (37) | Cartea albă a Comisiei din 30 mai 2007 menționată anterior a subliniat anumite aspecte nutriționale importante pentru sănătatea publică. Prin urmare, este necesar ca cerințele privind furnizarea obligatorie a informațiilor nutriționale să
  fie conforme cu recomandările respectivei Cărți albe
  . |
| --- | --- |

(37)

Cartea albă a Comisiei din 30 mai 2007 menționată anterior a subliniat anumite aspecte nutriționale importante pentru sănătatea publică. Prin urmare, este necesar ca cerințele privind furnizarea obligatorie a informațiilor nutriționale să
  fie conforme cu recomandările respectivei Cărți albe
  .

| (38) | În general, consumatorii nu observă contribuția potențială a băuturilor alcoolice la alimentația globală. Prin urmare,
  ar fi util dacă producătorii ar furniza informații
  cu privire la
  valoarea energetică a
  băuturilor alcoolice. |
| --- | --- |

(38)

În general, consumatorii nu observă contribuția potențială a băuturilor alcoolice la alimentația globală. Prin urmare,
  ar fi util dacă producătorii ar furniza informații
  cu privire la
  valoarea energetică a
  băuturilor alcoolice.

| (39) | În interesul
  securității juridice
  și
  al
  coerenței legislației
  Uniunii
  , includerea voluntară a mențiunilor nutriționale și de sănătate pe etichetele produselor alimentare ar trebui să fie în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind mențiunile nutriționale și de sănătate înscrise pe produsele alimentare (18). |
| --- | --- |

(39)

În interesul
  securității juridice
  și
  al
  coerenței legislației
  Uniunii
  , includerea voluntară a mențiunilor nutriționale și de sănătate pe etichetele produselor alimentare ar trebui să fie în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind mențiunile nutriționale și de sănătate înscrise pe produsele alimentare (18).

| (40) | Pentru a evita obligațiile inutile pentru
  producătorii și comercianții de produse alimentare
  , anumite categorii de produse alimentare neprelucrate sau pentru care informațiile nutriționale nu constituie un factor determinant pentru
  decizia de cumpărare a
  consumatorului
  , respectiv al căror ambalaj sau etichetă este prea mică pentru a se putea realiza etichetarea obligatorie,
  ar trebui să fie scutite de la introducerea obligatorie a
  unei declarații
  nutriționale, cu excepția cazului în care obligația de a furniza respectivele informații este prevăzută de un alt act al legislației
  Uniunii
  . |
| --- | --- |

(40)

Pentru a evita obligațiile inutile pentru
  producătorii și comercianții de produse alimentare
  , anumite categorii de produse alimentare neprelucrate sau pentru care informațiile nutriționale nu constituie un factor determinant pentru
  decizia de cumpărare a
  consumatorului
  , respectiv al căror ambalaj sau etichetă este prea mică pentru a se putea realiza etichetarea obligatorie,
  ar trebui să fie scutite de la introducerea obligatorie a
  unei declarații
  nutriționale, cu excepția cazului în care obligația de a furniza respectivele informații este prevăzută de un alt act al legislației
  Uniunii
  .

| (41) | Pentru a atrage consumatorul de rând și pentru a servi scopului pentru care a fost introdusă ▐, informația ar trebui să fie ușor de înțeles
  de către consumatorul obișnuit
  .
  Ar fi util ca informațiile să fie plasate într-un singur câmp vizual
  pentru ca
  ,
  în momentul achiziționării produselor alimentare, consumatorii să poată observa cu ușurință informațiile nutriționale esențiale ▐. |
| --- | --- |

(41)

Pentru a atrage consumatorul de rând și pentru a servi scopului pentru care a fost introdusă ▐, informația ar trebui să fie ușor de înțeles
  de către consumatorul obișnuit
  .
  Ar fi util ca informațiile să fie plasate într-un singur câmp vizual
  pentru ca
  ,
  în momentul achiziționării produselor alimentare, consumatorii să poată observa cu ușurință informațiile nutriționale esențiale ▐.

| (42) | Evoluția recentă a exprimării declarației nutriționale, sub altă formă decât 100g/100ml/porție, în anumite state membre și anumite organizații din cadrul sectorului alimentar sugerează faptul că consumatorii apreciază aceste formulări, care pot să îi ajute să ia decizii rapid ▐. Cu toate acestea, nu dispunem de nicio dovadă
  științifică
  la nivelul
  Uniunii
  privind modul în care consumatorul de rând înțelege și utilizează formulările alternative ale informațiilor.
  Pentru a facilita compararea produselor cu ambalaje de dimensiuni diferite, este necesar ca informațiile nutriționale să se refere în continuare în mod obligatoriu la 100g/100ml și, dacă este cazul, să se permită specificarea suplimentară pe porție. Dacă alimentul respectiv este preambalat ca porție individuală, declarația nutrițională pe porție ar trebui să fie la rândul său obligatorie. Pentru a evita specificări pe porție înșelătoare, dimensiunile porțiilor ar trebui standardizate printr-o procedură de consultare la nivelul întregii Uniuni Europene. |
| --- | --- |

(42)

Evoluția recentă a exprimării declarației nutriționale, sub altă formă decât 100g/100ml/porție, în anumite state membre și anumite organizații din cadrul sectorului alimentar sugerează faptul că consumatorii apreciază aceste formulări, care pot să îi ajute să ia decizii rapid ▐. Cu toate acestea, nu dispunem de nicio dovadă
  științifică
  la nivelul
  Uniunii
  privind modul în care consumatorul de rând înțelege și utilizează formulările alternative ale informațiilor.
  Pentru a facilita compararea produselor cu ambalaje de dimensiuni diferite, este necesar ca informațiile nutriționale să se refere în continuare în mod obligatoriu la 100g/100ml și, dacă este cazul, să se permită specificarea suplimentară pe porție. Dacă alimentul respectiv este preambalat ca porție individuală, declarația nutrițională pe porție ar trebui să fie la rândul său obligatorie. Pentru a evita specificări pe porție înșelătoare, dimensiunile porțiilor ar trebui standardizate printr-o procedură de consultare la nivelul întregii Uniuni Europene.

| (43) | Menționarea cantității elementelor nutriționale în câmpul vizual principal și a indicatorilor comparativi sub o formă ușor de identificat pentru a permite o apreciere a proprietăților nutriționale ale unui produs alimentar ar trebui considerată în ansamblu ca o parte a declarației nutriționale și nu trebuie tratată ca un grup de mențiuni individuale. |
| --- | --- |

(43)

Menționarea cantității elementelor nutriționale în câmpul vizual principal și a indicatorilor comparativi sub o formă ușor de identificat pentru a permite o apreciere a proprietăților nutriționale ale unui produs alimentar ar trebui considerată în ansamblu ca o parte a declarației nutriționale și nu trebuie tratată ca un grup de mențiuni individuale.

| (44) | Experiența arată că, în multe cazuri, informațiile voluntare referitoare la produsele alimentare sunt furnizate în detrimentul clarității informațiilor care trebuie menționate în mod obligatoriu. Prin urmare, ar trebui să se stabilească criterii care să sprijine operatorii din sectorul alimentar și autoritățile însărcinate cu aplicarea legii să găsească un echilibru între furnizarea informațiilor obligatorii și a informațiilor facultative referitoare la produsele alimentare. |
| --- | --- |

(44)

Experiența arată că, în multe cazuri, informațiile voluntare referitoare la produsele alimentare sunt furnizate în detrimentul clarității informațiilor care trebuie menționate în mod obligatoriu. Prin urmare, ar trebui să se stabilească criterii care să sprijine operatorii din sectorul alimentar și autoritățile însărcinate cu aplicarea legii să găsească un echilibru între furnizarea informațiilor obligatorii și a informațiilor facultative referitoare la produsele alimentare.

| (45) | Informațiile despre potențiali alergeni sunt deosebit de importante pentru persoanele alergice și în cazul alimentelor care nu sunt preambalate și al ofertelor unităților de restaurație colectivă.
  În consecință, acest tip de informații ar trebui
  să fie
  întotdeauna
  disponibil
  consumatorilor. |
| --- | --- |

(45)

Informațiile despre potențiali alergeni sunt deosebit de importante pentru persoanele alergice și în cazul alimentelor care nu sunt preambalate și al ofertelor unităților de restaurație colectivă.
  În consecință, acest tip de informații ar trebui
  să fie
  întotdeauna
  disponibil
  consumatorilor.

| (46) | Statele membre nu ar trebui să poată adopta alte dispoziții decât cele prevăzute de prezentul regulament în domeniul pe care îl armonizează, în cazul în care nu există indicații contrare specifice în prezentul regulament.
  În plus, având în vedere faptul că cerințele naționale de etichetare pot ridica obstacole în calea liberei circulații în cadrul pieței interne, statele membre ar trebui să argumenteze necesitatea unor astfel de măsuri și să stabilească măsurile pe care le vor lua pentru a garanta că modul în care vor fi aplicate cerințele va restricționa cât mai puțin schimburile comerciale. |
| --- | --- |

(46)

Statele membre nu ar trebui să poată adopta alte dispoziții decât cele prevăzute de prezentul regulament în domeniul pe care îl armonizează, în cazul în care nu există indicații contrare specifice în prezentul regulament.
  În plus, având în vedere faptul că cerințele naționale de etichetare pot ridica obstacole în calea liberei circulații în cadrul pieței interne, statele membre ar trebui să argumenteze necesitatea unor astfel de măsuri și să stabilească măsurile pe care le vor lua pentru a garanta că modul în care vor fi aplicate cerințele va restricționa cât mai puțin schimburile comerciale.

| (47) | Normele privind informațiile referitoare la produsele alimentare ar trebui să poată fi adaptate la evoluția rapidă a mediului social, economic și tehnologic. |
| --- | --- |

(47)

Normele privind informațiile referitoare la produsele alimentare ar trebui să poată fi adaptate la evoluția rapidă a mediului social, economic și tehnologic.

| (48) | Cu privire la anumite aspecte ale informațiilor referitoare la produsele alimentare care dau naștere la practici comerciale inovatoare și moderne, este necesar să se permită efectuarea de experiențe și studii suficiente în domeniul protecției consumatorului și să se determine cele mai bune sisteme pe baza prezentării unor dovezi solide. În consecință, în astfel de cazuri, legislația Uniunii privind informațiile referitoare la produsele alimentare ar trebui să se limiteze la fixarea cerințelor esențiale obligatorii care determină nivelul de protecție și de informare a consumatorului, oferind totodată flexibilitate pentru îndeplinirea acestor cerințe într-un mod compatibil cu dispozițiile privind piața internă. |
| --- | --- |

(48)

Cu privire la anumite aspecte ale informațiilor referitoare la produsele alimentare care dau naștere la practici comerciale inovatoare și moderne, este necesar să se permită efectuarea de experiențe și studii suficiente în domeniul protecției consumatorului și să se determine cele mai bune sisteme pe baza prezentării unor dovezi solide. În consecință, în astfel de cazuri, legislația Uniunii privind informațiile referitoare la produsele alimentare ar trebui să se limiteze la fixarea cerințelor esențiale obligatorii care determină nivelul de protecție și de informare a consumatorului, oferind totodată flexibilitate pentru îndeplinirea acestor cerințe într-un mod compatibil cu dispozițiile privind piața internă.

| (49) | Pentru a garanta o concepere și o definire dialectică a cerințelor suplimentare detaliate în materie de informații referitoare la produsele alimentare și pentru ca acestea să fie inspirate de cele mai bune practici în vigoare, ar trebui să se dispună de mecanisme flexibile la nivelul Uniunii și național fondate pe o consultare deschisă și transparentă a publicului și o interacțiune permanentă a unei serii largi de părți interesate reprezentative. Astfel de mecanisme pot duce la dezvoltarea de sisteme naționale neobligatorii care să se întemeieze pe studii solide privind protecția consumatorului și pe ample consultări ale părților interesate. Mecanisme, cum ar fi, de exemplu un număr de identificare sau un simbol, ar trebui să permită consumatorilor să recunoască produsele alimentare etichetate în conformitate cu sistemul național. |
| --- | --- |

(49)

Pentru a garanta o concepere și o definire dialectică a cerințelor suplimentare detaliate în materie de informații referitoare la produsele alimentare și pentru ca acestea să fie inspirate de cele mai bune practici în vigoare, ar trebui să se dispună de mecanisme flexibile la nivelul Uniunii și național fondate pe o consultare deschisă și transparentă a publicului și o interacțiune permanentă a unei serii largi de părți interesate reprezentative. Astfel de mecanisme pot duce la dezvoltarea de sisteme naționale neobligatorii care să se întemeieze pe studii solide privind protecția consumatorului și pe ample consultări ale părților interesate. Mecanisme, cum ar fi, de exemplu un număr de identificare sau un simbol, ar trebui să permită consumatorilor să recunoască produsele alimentare etichetate în conformitate cu sistemul național.

| (50) | Pentru a garanta un nivel de coerență a rezultatelor obținute în diferite state membre, este necesar să se promoveze schimbul constant de bune practici și experiență între statele membre și cu Comisia și să se promoveze participarea părților interesate la astfel de schimburi. |
| --- | --- |

(50)

Pentru a garanta un nivel de coerență a rezultatelor obținute în diferite state membre, este necesar să se promoveze schimbul constant de bune practici și experiență între statele membre și cu Comisia și să se promoveze participarea părților interesate la astfel de schimburi.

| (51) | Statele membre trebuie să efectueze controale oficiale pentru a impune respectarea prezentului regulament, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (19). |
| --- | --- |

(51)

Statele membre trebuie să efectueze controale oficiale pentru a impune respectarea prezentului regulament, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (19).

| (52) | Trimiterile la Directiva 90/496/CEE din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 și din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului din 20 decembrie 2006 privind adaosul de vitamine și minerale, precum și de anumite substanțe de alt tip în produsele alimentare (20) ar trebui actualizate pentru a ține cont de prezentul regulament. Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(52)

Trimiterile la Directiva 90/496/CEE din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 și din Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului din 20 decembrie 2006 privind adaosul de vitamine și minerale, precum și de anumite substanțe de alt tip în produsele alimentare (20) ar trebui actualizate pentru a ține cont de prezentul regulament. Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 ar trebui modificate în consecință.

| (53) | Pentru a permite părților interesate, în special IMM-urilor, să furnizeze informații nutriționale privind produsele lor, aplicarea măsurilor care fac obligatorii aceste informații ar trebui să fie introduse treptat prin perioade lungi de tranziție, cu o perioadă de tranziție suplimentară prevăzută pentru microîntreprinderi. |
| --- | --- |

(53)

Pentru a permite părților interesate, în special IMM-urilor, să furnizeze informații nutriționale privind produsele lor, aplicarea măsurilor care fac obligatorii aceste informații ar trebui să fie introduse treptat prin perioade lungi de tranziție, cu o perioadă de tranziție suplimentară prevăzută pentru microîntreprinderi.

| (54) | Bineînțeles, produsele alimentare artizanale și produsele proaspete preparate în unitățile de vânzare cu amănuntul direct la locul vânzării pot conține substanțe care determină reacții alergice sau intoleranțe la persoanele sensibile. Cum însă exact produsele care nu sunt preambalate sunt vândute în urma unui contact direct cu consumatorul, informațiile respective ar trebui furnizate, de exemplu, în cadrul unui dialog în momentul vânzării, prin intermediul unui panou informativ foarte vizibil sau prin materiale informaționale expuse în spațiul de comercializare. |
| --- | --- |

(54)

Bineînțeles, produsele alimentare artizanale și produsele proaspete preparate în unitățile de vânzare cu amănuntul direct la locul vânzării pot conține substanțe care determină reacții alergice sau intoleranțe la persoanele sensibile. Cum însă exact produsele care nu sunt preambalate sunt vândute în urma unui contact direct cu consumatorul, informațiile respective ar trebui furnizate, de exemplu, în cadrul unui dialog în momentul vânzării, prin intermediul unui panou informativ foarte vizibil sau prin materiale informaționale expuse în spațiul de comercializare.

| (55) | Deoarece obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate într-un mod satisfăcător de statele membre și acestea pot fi mai bine realizate la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din Tratatatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor în cauză.
  ▐ |
| --- | --- |

(55)

Deoarece obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate într-un mod satisfăcător de statele membre și acestea pot fi mai bine realizate la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din Tratatatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor în cauză.

▐

| (56) | Comisia ar trebui ▐ să fie abilitată să
  adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din TFEU. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. |
| --- | --- |

(56)

Comisia ar trebui ▐ să fie abilitată să
  adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din TFEU. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.

| (57) | În vederea asigurării unor condiții uniforme de punere în aplicare, ar trebui conferite Comisiei competențe de executare pentru a adopta orientări tehnice de interpretare a listei ingredientelor care provoacă alergii sau intoleranțe, a determina modul în care trebuie indicat termenul de valabilitate și a lua poziție cu privire la dispozițiile naționale adoptate de un stat membru. În conformitate cu articolul 291 din TFEU, normele și principiile generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării de către Comisie a atribuțiilor de punere în aplicare se stabilesc în prealabil printr-un regulament adoptat în conformitate cu procedura legislativă ordinară. În așteptarea adoptării acestui nou regulament și având în vedere necesitatea adoptării în cel mai scurt termen posibil a prezentului regulament, statele membre ar trebui să își exercite controlul în conformitate cu dispozițiile Deciziei 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (21), cu excepția procedurii de reglementare cu control care nu este aplicabilă, în măsura în care dispozițiile respective sunt în continuare compatibile cu tratatele modificate. Cu toate acestea, trimiterile la dispozițiile respective ar trebui să fie înlocuite cu trimiteri la normele și principiile stabilite în noul regulament odată cu intrarea în vigoare a noului regulament,


  ▐ |
| --- | --- |

(57)

În vederea asigurării unor condiții uniforme de punere în aplicare, ar trebui conferite Comisiei competențe de executare pentru a adopta orientări tehnice de interpretare a listei ingredientelor care provoacă alergii sau intoleranțe, a determina modul în care trebuie indicat termenul de valabilitate și a lua poziție cu privire la dispozițiile naționale adoptate de un stat membru. În conformitate cu articolul 291 din TFEU, normele și principiile generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării de către Comisie a atribuțiilor de punere în aplicare se stabilesc în prealabil printr-un regulament adoptat în conformitate cu procedura legislativă ordinară. În așteptarea adoptării acestui nou regulament și având în vedere necesitatea adoptării în cel mai scurt termen posibil a prezentului regulament, statele membre ar trebui să își exercite controlul în conformitate cu dispozițiile Deciziei 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (21), cu excepția procedurii de reglementare cu control care nu este aplicabilă, în măsura în care dispozițiile respective sunt în continuare compatibile cu tratatele modificate. Cu toate acestea, trimiterile la dispozițiile respective ar trebui să fie înlocuite cu trimiteri la normele și principiile stabilite în noul regulament odată cu intrarea în vigoare a noului regulament,

▐

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

▐

(1)   Prezentul regulament definește într-o manieră generală principiile, cerințele și responsabilitățile care reglementează informațiile referitoare la produsele alimentare, și în special etichetarea produselor alimentare. Acesta prevede mijloacele pentru garantarea dreptului consumatorilor la informații și procedurile pentru furnizarea informațiilor referitoare la produsele alimentare, ținând seama de necesitatea de a prevedea o flexibilitate suficientă pentru a putea răspunde evoluțiilor viitoare și noilor cerințe privind informațiile.

(2)   Prezentul regulament se aplică tuturor etapelor lanțului alimentar, în cazul în care ▐ privesc furnizarea de informații consumatorilor
  finali
  referitoare la produsele alimentare.

Acesta se aplică tuturor produselor alimentare
  preambalate
  destinate
  a fi oferite
  consumatorului final,
  precum și
  produselor alimentare destinate a fi furnizate
  unităților de restaurație colectivă
  .

Acesta nu se aplică produselor alimentare care sunt ambalate direct în spațiul de comercializare înainte de a fi oferite consumatorului final.

Serviciile de restaurație oferite de societățile de transport intră sub incidența prezentului regulament doar dacă sunt furnizate pe rute situate între două puncte de pe teritoriul Uniunii.

(3)
     
  Prezentul regulament se aplică numai alimentelor preparate în cursul unei activități comerciale, concept care implică o anumită continuitate a activităților și un anumit grad de organizare. Operațiuni cum ar fi manipularea, servirea și vânzarea ocazională a produselor alimentare de către persoane fizice în cadrul unor evenimente precum strângeri de fonduri în scopuri caritabile sau târguri și reuniuni ale comunității locale nu intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament.

(4)
     
  Produsele alimentare care își au originea în țări terțe pot fi distribuite pe teritoriul Uniunii numai dacă îndeplinesc cerințele din prezentul regulament.

(5)   Prezentul regulament se aplică fără a aduce atingere cerințelor de etichetare prevăzute în legislația
  Uniunii
  specifică aplicabilă anumitor produse alimentare.
  Până la ... (22), Comisia publică o listă exhaustivă și actualizată a cerințelor de etichetare prevăzute în legislația specifică a Uniunii aplicabilă anumitor produse alimentare și pune la dispoziție această listă pe internet.

Până la ... (23), Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la conformitatea respectivelor cerințe specifice privind etichetarea cu prezentul regulament. În cazul în care este necesar, Comisia anexează la raportul respectiv o propunere corespunzătoare pentru modificarea prezentului regulament.

Articolul 2

Definiții

(1)   În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | definițiile de „produs alimentar”, „legislație alimentară”, „întreprindere cu profil alimentar”, „operator în sectorul alimentar”, „comerț cu amănuntul”, „introducere pe piață” și „consumator final” de la articolul 2 și articolul 3 alineatele (1), (2), (3), (7), (8) și (18) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002; |
| --- | --- |

(a)

definițiile de „produs alimentar”, „legislație alimentară”, „întreprindere cu profil alimentar”, „operator în sectorul alimentar”, „comerț cu amănuntul”, „introducere pe piață” și „consumator final” de la articolul 2 și articolul 3 alineatele (1), (2), (3), (7), (8) și (18) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002;

| (b) | definițiile de „prelucrare”, „produse neprelucrate” și „produse prelucrate” de la articolul 2 alineatul (1) literele (m), (n) și (o) din Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare (24); |
| --- | --- |

(b)

definițiile de „prelucrare”, „produse neprelucrate” și „produse prelucrate” de la articolul 2 alineatul (1) literele (m), (n) și (o) din Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare (24);

| (c) | definițiile de „aditiv alimentar” și de „adjuvant tehnologic” de la articolul 1 alineatul (2) și din articolul 1 alineatul (3) litera (a) din Directiva 89/107/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1988 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind aditivii alimentari autorizați pentru utilizarea în produsele alimentare destinate consumului uman (25), |
| --- | --- |

(c)

definițiile de „aditiv alimentar” și de „adjuvant tehnologic” de la articolul 1 alineatul (2) și din articolul 1 alineatul (3) litera (a) din Directiva 89/107/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1988 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind aditivii alimentari autorizați pentru utilizarea în produsele alimentare destinate consumului uman (25),

| (d) | definiția de „aromă” de la articolul 1 alineatul (2) litera (a) din Directiva 88/388/CEE a Consiliului din 22 iunie 1988 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind aromele utilizate în produsele alimentare și materiile sursă pentru producerea acestora (26); |
| --- | --- |

(d)

definiția de „aromă” de la articolul 1 alineatul (2) litera (a) din Directiva 88/388/CEE a Consiliului din 22 iunie 1988 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind aromele utilizate în produsele alimentare și materiile sursă pentru producerea acestora (26);

| (e) | definițiile de „carne” și „carne separată mecanic” de la punctele 1.1 și 1.14 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (27); |
| --- | --- |

(e)

definițiile de „carne” și „carne separată mecanic” de la punctele 1.1 și 1.14 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (27);

| (f) | definițiile de „mențiune”, „nutrient”, „altă substanță”, „mențiune nutrițională” și „mențiune de sănătate” la articolul 2 alineatul (2) punctele 1–5 din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006. |
| --- | --- |

(f)

definițiile de „mențiune”, „nutrient”, „altă substanță”, „mențiune nutrițională” și „mențiune de sănătate” la articolul 2 alineatul (2) punctele 1–5 din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006.

(2)   De asemenea, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „informații referitoare la produsele alimentare” reprezintă informațiile referitoare la un produs alimentar puse la dispoziția consumatorului final prin intermediul unei etichete, al altor documente însoțitoare sau prin orice alte mijloace, inclusiv
  tehnologii
  moderne sau comunicarea verbală. Această definiție nu cuprinde comunicările comerciale definite în Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (28).
  ▐ |
| --- | --- |

(a)

„informații referitoare la produsele alimentare” reprezintă informațiile referitoare la un produs alimentar puse la dispoziția consumatorului final prin intermediul unei etichete, al altor documente însoțitoare sau prin orice alte mijloace, inclusiv
  tehnologii
  moderne sau comunicarea verbală. Această definiție nu cuprinde comunicările comerciale definite în Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (28).

▐

| (b) | „restaurație colectivă” se referă la orice unitate (inclusiv
  un automat
  , un vehicul sau un stand fix sau mobil) precum restaurantele, cantinele, școlile
  ,
  spitalele
  și firmele de catering
  , în care, în cadrul unei activități profesionale ▐, sunt preparate
  alimente destinate consumului direct de către consumatorul
  final; |
| --- | --- |

(b)

„restaurație colectivă” se referă la orice unitate (inclusiv
  un automat
  , un vehicul sau un stand fix sau mobil) precum restaurantele, cantinele, școlile
  ,
  spitalele
  și firmele de catering
  , în care, în cadrul unei activități profesionale ▐, sunt preparate
  alimente destinate consumului direct de către consumatorul
  final;

| (c) | „produs alimentar preambalat” înseamnă orice unitate de vânzare destinată a fi prezentată ca atare consumatorului final și unităților de restaurație colectivă, constituită dintr-un produs alimentar
  într-un ambalaj
  , pe care acest ambalaj îl acoperă în întregime sau parțial, dar în asemenea mod încât conținutul să nu poată fi modificat fără ca ambalajul să fie deschis sau să suporte o modificare; |
| --- | --- |

(c)

„produs alimentar preambalat” înseamnă orice unitate de vânzare destinată a fi prezentată ca atare consumatorului final și unităților de restaurație colectivă, constituită dintr-un produs alimentar
  într-un ambalaj
  , pe care acest ambalaj îl acoperă în întregime sau parțial, dar în asemenea mod încât conținutul să nu poată fi modificat fără ca ambalajul să fie deschis sau să suporte o modificare;

| (d) | „produse alimentare care nu sunt preambalate” înseamnă produse alimentare oferite spre vânzare consumatorului final în stare neambalată și care rămân neambalate sau sunt ambalate doar în momentul în care sunt vândute consumatorului final, precum și produse alimentare și preparate proaspete care sunt preambalate la locul vânzării și în ziua vânzării pentru a fi vândute imediat; |
| --- | --- |

(d)

„produse alimentare care nu sunt preambalate” înseamnă produse alimentare oferite spre vânzare consumatorului final în stare neambalată și care rămân neambalate sau sunt ambalate doar în momentul în care sunt vândute consumatorului final, precum și produse alimentare și preparate proaspete care sunt preambalate la locul vânzării și în ziua vânzării pentru a fi vândute imediat;

| (e) | „aliment produs artizanal” înseamnă un aliment produs într-o întreprindere care este înscrisă în registrele naționale ca întreprindere de artizanat în conformitate cu dreptul comercial național și care este produs direct pentru consumator; |
| --- | --- |

(e)

„aliment produs artizanal” înseamnă un aliment produs într-o întreprindere care este înscrisă în registrele naționale ca întreprindere de artizanat în conformitate cu dreptul comercial național și care este produs direct pentru consumator;

| (f) | „ingredient” înseamnă orice substanță, inclusiv aditivii alimentari și enzimele alimentare, precum și orice
  ingredient
  al unui ingredient compus, utilizată în fabricarea sau prepararea unui produs alimentar și
  conținută
  în produsul finit, eventual sub o formă modificată; ▐ |
| --- | --- |

(f)

„ingredient” înseamnă orice substanță, inclusiv aditivii alimentari și enzimele alimentare, precum și orice
  ingredient
  al unui ingredient compus, utilizată în fabricarea sau prepararea unui produs alimentar și
  conținută
  în produsul finit, eventual sub o formă modificată; ▐

| (g) | „loc de proveniență” înseamnă orice loc,
  țară sau regiune în care se obțin integral produsele sau ingredientele agricole,
  în conformitate cu
  articolul 23 alineatul (2)
  din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92; |
| --- | --- |

(g)

„loc de proveniență” înseamnă orice loc,
  țară sau regiune în care se obțin integral produsele sau ingredientele agricole,
  în conformitate cu
  articolul 23 alineatul (2)
  din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92;

| (h) | „ingredient compus” înseamnă un ingredient care este, la rândul lui, produs din mai multe ingrediente; |
| --- | --- |

(h)

„ingredient compus” înseamnă un ingredient care este, la rândul lui, produs din mai multe ingrediente;

| (i) | „etichetă” înseamnă orice marcă, semn, imagine sau altă reprezentare grafică scrisă, imprimată, ștanțată, marcată, gravată, tipărită pe un produs alimentar sau atașată unui astfel de produs; |
| --- | --- |

(i)

„etichetă” înseamnă orice marcă, semn, imagine sau altă reprezentare grafică scrisă, imprimată, ștanțată, marcată, gravată, tipărită pe un produs alimentar sau atașată unui astfel de produs;

| (j) | „etichetare” înseamnă mențiunile, indicațiile, mărcile sau denumirile comerciale, imaginile sau semnele care se referă la un produs alimentar și care figurează pe orice ambalaj, document, anunț, etichetă, inel sau manșetă care însoțesc sau se referă la respectivul produs; |
| --- | --- |

(j)

„etichetare” înseamnă mențiunile, indicațiile, mărcile sau denumirile comerciale, imaginile sau semnele care se referă la un produs alimentar și care figurează pe orice ambalaj, document, anunț, etichetă, inel sau manșetă care însoțesc sau se referă la respectivul produs;

| (k) | „câmp vizual” înseamnă orice suprafață a unui ambalaj care poate fi citită din același unghi de vedere și care permite un acces rapid și simplu la informațiile de etichetare ▐; |
| --- | --- |

(k)

„câmp vizual” înseamnă orice suprafață a unui ambalaj care poate fi citită din același unghi de vedere și care permite un acces rapid și simplu la informațiile de etichetare ▐;

| (l) | „lizibilitate” înseamnă text scris, imprimat, în relief, marcat, gravat sau ștampilat, printre altele, într-o manieră care permite consumatorului cu o acuitate vizuală normală să înțeleagă conținutul textului de pe etichetele produselor alimentare, fără a necesita instrumente optice ajutătoare; lizibilitatea depinde de dimensiunea caracterelor, tipul caracterelor, grosimea liniilor acestora, de distanțele dintre litere, cuvinte și rânduri, de raportul dintre lățimea și înălțimea caracterului, precum și de contrastul dintre text și fundal;


  ▐ |
| --- | --- |

(l)

„lizibilitate” înseamnă text scris, imprimat, în relief, marcat, gravat sau ștampilat, printre altele, într-o manieră care permite consumatorului cu o acuitate vizuală normală să înțeleagă conținutul textului de pe etichetele produselor alimentare, fără a necesita instrumente optice ajutătoare; lizibilitatea depinde de dimensiunea caracterelor, tipul caracterelor, grosimea liniilor acestora, de distanțele dintre litere, cuvinte și rânduri, de raportul dintre lățimea și înălțimea caracterului, precum și de contrastul dintre text și fundal;

▐

| (m) | „denumire
  de comercializare
  ” înseamnă o denumire care este
  înțeleasă
  drept denumire a produsului alimentar de către consumatorii din statul membru în care este vândut, fără a fi nevoie de explicații suplimentare; |
| --- | --- |

(m)

„denumire
  de comercializare
  ” înseamnă o denumire care este
  înțeleasă
  drept denumire a produsului alimentar de către consumatorii din statul membru în care este vândut, fără a fi nevoie de explicații suplimentare;

| (n) | „denumire descriptivă” înseamnă o denumire care oferă o descriere a produsului alimentar și, dacă este cazul, a utilizării lui în mod suficient de clar încât să permită consumatorului să stabilească natura efectivă a acestuia și să-l deosebească de alte produse cu care ar putea fi confundat;
  ▐ |
| --- | --- |

(n)

„denumire descriptivă” înseamnă o denumire care oferă o descriere a produsului alimentar și, dacă este cazul, a utilizării lui în mod suficient de clar încât să permită consumatorului să stabilească natura efectivă a acestuia și să-l deosebească de alte produse cu care ar putea fi confundat;

▐

| (o) | „produs cu un singur ingredient” înseamnă orice aliment care, cu excepția sării, zahărului, condimentelor, apei, aditivilor, aromelor sau enzimelor, conține un singur ingredient; |
| --- | --- |

(o)

„produs cu un singur ingredient” înseamnă orice aliment care, cu excepția sării, zahărului, condimentelor, apei, aditivilor, aromelor sau enzimelor, conține un singur ingredient;

| (p) | „cerințe esențiale” înseamnă cerințele care determină nivelul de protecție a consumatorului și de informații referitoare la produsul alimentar în legătură cu un anumit subiect și care sunt prevăzute într-un act
  al Uniunii
  ; |
| --- | --- |

(p)

„cerințe esențiale” înseamnă cerințele care determină nivelul de protecție a consumatorului și de informații referitoare la produsul alimentar în legătură cu un anumit subiect și care sunt prevăzute într-un act
  al Uniunii
  ;

| (q) | „termen de valabilitate” înseamnă data până la care produsul alimentar își păstrează proprietățile specifice atunci când este păstrat
  după cum este indicat sau este păstrat conform indicațiilor specifice de pe ambalaj
  ; |
| --- | --- |

(q)

„termen de valabilitate” înseamnă data până la care produsul alimentar își păstrează proprietățile specifice atunci când este păstrat
  după cum este indicat sau este păstrat conform indicațiilor specifice de pe ambalaj
  ;

| (r) | „data expirării” înseamnă data până la care trebuie consumat un produs alimentar; după această dată, produsul alimentar nu mai poate fi oferit consumatorilor sau prelucrat; |
| --- | --- |

(r)

„data expirării” înseamnă data până la care trebuie consumat un produs alimentar; după această dată, produsul alimentar nu mai poate fi oferit consumatorilor sau prelucrat;

| (s) | „data fabricației” înseamnă data la care produsele au fost fabricate și eventual ambalate și congelate; |
| --- | --- |

(s)

„data fabricației” înseamnă data la care produsele au fost fabricate și eventual ambalate și congelate;

| (t) | „cele mai bune practici” înseamnă standarde, regimuri, inițiative sau orice alte activități aprobate de autoritățile competente care, de-a lungul experienței și ca urmare a cercetărilor efectuate, s-au dovedit a fi cele mai eficiente pentru majoritatea consumatorilor și sunt considerate ca fiind modele de urmat; |
| --- | --- |

(t)

„cele mai bune practici” înseamnă standarde, regimuri, inițiative sau orice alte activități aprobate de autoritățile competente care, de-a lungul experienței și ca urmare a cercetărilor efectuate, s-au dovedit a fi cele mai eficiente pentru majoritatea consumatorilor și sunt considerate ca fiind modele de urmat;

| (u) | „imitație de produs alimentar” înseamnă un produs alimentar care are aspectul unui alt produs alimentar și în cazul căruia un ingredient utilizat în mod normal este amestecat sau înlocuit total sau parțial cu un alt ingredient. |
| --- | --- |

(u)

„imitație de produs alimentar” înseamnă un produs alimentar care are aspectul unui alt produs alimentar și în cazul căruia un ingredient utilizat în mod normal este amestecat sau înlocuit total sau parțial cu un alt ingredient.

(3)   În sensul prezentului regulament, țara de origine a unui produs alimentar se referă la originea unui produs alimentar, astfel cum este stabilită în conformitate cu articolele 23-26 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92.

(4)   Se aplică, de asemenea, definițiile specifice prevăzute în anexa I.

CAPITOLUL II

PRINCIPIILE GENERALE ALE INFORMAȚIILOR REFERITOARE LA PRODUSELE ALIMENTARE

Articolul 3

Obiective generale

(1)   Furnizarea informațiilor referitoare la produsele alimentare urmărește asigurarea unui nivel sporit de protecție a sănătății
  , transparenței și comparabilității produselor în interesul
  consumatorilor
  și oferă
  o bază pentru a face o alegere în cunoștință de cauză și a utiliza în mod sigur produsele alimentare ▐.

(2)
     
  Etichetele produselor alimentare trebuie să fie ușor de recunoscut, de citit și de înțeles de către consumatorul obișnuit.

(3)   Legislația privind informațiile referitoare la produsele alimentare își propune să creeze un spațiu al Uniunii în care produsele alimentare produse și comercializate legal să circule liber ▐.

(4)   Atunci când legislația privind informațiile referitoare la produsele alimentare stabilește noi cerințe,
  cu excepția cazului în care aceste cerințe se referă la protecția sănătății umane, se prevede o perioadă tranzitorie
  după intrarea în vigoare a noilor cerințe, în timpul căreia produsele alimentare ale căror etichetare nu respectă noile cerințe să poată fi introduse pe piață, iar stocurile de astfel de produse introduse pe piață înainte de expirarea perioadei tranzitorii să continue să fie vândute până la epuizarea lor.
  Noile norme de etichetare a produselor alimentare se introduc la o dată standard de implementare, stabilită de Comisie după consultarea statelor membre și a părților interesate.

Articolul 4

Principiile care reglementează informațiile obligatorii referitoare la produsele alimentare

(1)   
  Atunci când legislația dă informațiilor referitoare la produsele alimentare un caracter obligatoriu, informațiile respective
  se încadrează, în special, în următoarele categorii:

| (a) | informații privind identitatea și compoziția,
  cantitățile,

  proprietățile sau alte caracteristici ale produsului alimentar; |
| --- | --- |

(a)

informații privind identitatea și compoziția,
  cantitățile,

  proprietățile sau alte caracteristici ale produsului alimentar;

| (b) | informații privind protecția sănătății consumatorului și utilizarea sigură a unui aliment. În mod special, acestea se referă la informații privind:






  (i) | însușirile legate de compoziție, care pot dăuna sănătății anumitor grupuri de consumatori; |
| --- | --- | --- |

(b)

informații privind protecția sănătății consumatorului și utilizarea sigură a unui aliment. În mod special, acestea se referă la informații privind:

(i)

însușirile legate de compoziție, care pot dăuna sănătății anumitor grupuri de consumatori;

| (ii) | termenul de valabilitate, condițiile de păstrare
  , condițiile de conservare după deschiderea ambalajului, dacă este cazul,
  și
  condițiile
  de siguranță a utilizării;
  ▐ |
| --- | --- |

(ii)

termenul de valabilitate, condițiile de păstrare
  , condițiile de conservare după deschiderea ambalajului, dacă este cazul,
  și
  condițiile
  de siguranță a utilizării;

▐

| (c) | informații privind caracteristicile nutriționale care să permită consumatorilor, inclusiv celor care urmează un regim alimentar special, să aleagă în cunoștință de cauză. |
| --- | --- |

(c)

informații privind caracteristicile nutriționale care să permită consumatorilor, inclusiv celor care urmează un regim alimentar special, să aleagă în cunoștință de cauză.

(2)   Atunci când se ia în considerare necesitatea de informații obligatorii referitoare la produsele alimentare, se ține seama de
  posibilele costuri și avantaje pentru părțile interesate, inclusiv consumatori, producători și alții, legate de furnizarea anumitor
  informații ▐.

Articolul 5

Consultarea Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară

Orice măsuri legislative privind informațiile referitoare la produsele alimentare susceptibile de a avea un efect asupra sănătății publice se adoptă după consultarea Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („Autoritatea”).

CAPITOLUL III

CERINȚE GENERALE PRIVIND INFORMAȚIILE REFERITOARE LA PRODUSELE ALIMENTARE ȘI RESPONSABILITĂȚILE OPERATORILOR ÎN SECTORUL ALIMENTAR

Articolul 6

Cerință de bază

Orice produs alimentar destinat a fi oferit consumatorului final sau unităților de restaurație colectivă este însoțit de informații referitoare la produsul respectiv în conformitate cu prezentul regulament.

Articolul 7

Practici loiale de informare

(1)   Informațiile referitoare la produsele alimentare nu trebuie să inducă cumpărătorul în eroare, în special:

| (a) | în legătură cu faptul că descrierea și/sau imaginile simbolistice ale unui produs alimentar ar putea induce consumatorii în eroare
  în ceea ce privește natura, identitatea, proprietățile, compoziția,
  ingredientele individuale și
  cantitatea
  acestora în produs,
  valabilitatea, țara de origine sau locul de proveniență, modul de fabricare sau de obținere a acestuia; |
| --- | --- |

(a)

în legătură cu faptul că descrierea și/sau imaginile simbolistice ale unui produs alimentar ar putea induce consumatorii în eroare
  în ceea ce privește natura, identitatea, proprietățile, compoziția,
  ingredientele individuale și
  cantitatea
  acestora în produs,
  valabilitatea, țara de origine sau locul de proveniență, modul de fabricare sau de obținere a acestuia;

| (b) | sugerând consumatorului prezența unui anumit produs sau a unui anumit ingredient prin folosirea pe ambalaj a unei descrieri sau a unei imagini simbolistice, în ciuda faptului că, în realitate, este vorba despre un produs alimentar imitat, respectiv un înlocuitor al unui ingredient folosit în mod obișnuit într-un produs. În aceste cazuri, trebuie să se specifice în mod vizibil pe ambalajul produsului „imitație” sau „fabricat utilizând (denumirea ingredientului înlocuitor) în loc de (denumirea ingredientului substituit)”; |
| --- | --- |

(b)

sugerând consumatorului prezența unui anumit produs sau a unui anumit ingredient prin folosirea pe ambalaj a unei descrieri sau a unei imagini simbolistice, în ciuda faptului că, în realitate, este vorba despre un produs alimentar imitat, respectiv un înlocuitor al unui ingredient folosit în mod obișnuit într-un produs. În aceste cazuri, trebuie să se specifice în mod vizibil pe ambalajul produsului „imitație” sau „fabricat utilizând (denumirea ingredientului înlocuitor) în loc de (denumirea ingredientului substituit)”;

| (c) | prin crearea impresiei, în cazul produselor din carne, că este vorba de o bucată de carne întreagă, cu toate că produsul constă din mai multe bucăți de carne lipite între ele. În asemenea cazuri, produsul trebuie prevăzut pe partea vizibilă a ambalajului cu mențiunea „produs din carne constituit din bucăți de carne lipite între ele”; |
| --- | --- |

(c)

prin crearea impresiei, în cazul produselor din carne, că este vorba de o bucată de carne întreagă, cu toate că produsul constă din mai multe bucăți de carne lipite între ele. În asemenea cazuri, produsul trebuie prevăzut pe partea vizibilă a ambalajului cu mențiunea „produs din carne constituit din bucăți de carne lipite între ele”;

| (d) | atribuind produsului alimentar efecte sau proprietăți pe care nu le are; |
| --- | --- |

(d)

atribuind produsului alimentar efecte sau proprietăți pe care nu le are;

| (e) | sugerând că produsul alimentar posedă caracteristici speciale, în timp ce toate produsele alimentare similare posedă asemenea caracteristici
  sau evidențiind în mod special absența anumitor ingrediente și/sau nutrienți care în mod normal nu se găsesc în produsul alimentar respectiv
  ; |
| --- | --- |

(e)

sugerând că produsul alimentar posedă caracteristici speciale, în timp ce toate produsele alimentare similare posedă asemenea caracteristici
  sau evidențiind în mod special absența anumitor ingrediente și/sau nutrienți care în mod normal nu se găsesc în produsul alimentar respectiv
  ;

| (f) | indicând explicit o reducere semnificativă a conținutului de zahăr și/sau grăsimi atunci când aceasta nu corespunde unei reduceri corespunzătoare a valorii energetice (exprimată în kilojouli sau kilocalorii) a produsului alimentar în cauză; |
| --- | --- |

(f)

indicând explicit o reducere semnificativă a conținutului de zahăr și/sau grăsimi atunci când aceasta nu corespunde unei reduceri corespunzătoare a valorii energetice (exprimată în kilojouli sau kilocalorii) a produsului alimentar în cauză;

| (g) | utilizând termenul „dietetic”, deși produsul alimentar în cauză nu corespunde reglementărilor din Uniune privind produsele alimentare destinate unui regim alimentar special; |
| --- | --- |

(g)

utilizând termenul „dietetic”, deși produsul alimentar în cauză nu corespunde reglementărilor din Uniune privind produsele alimentare destinate unui regim alimentar special;

| (h) | în ceea ce privește laptele, prin prezentarea laptelui ca „proaspăt”, cu toate că diferența dintre data limită de consum și data de ambalare a laptelui este mai mare de șapte zile. |
| --- | --- |

(h)

în ceea ce privește laptele, prin prezentarea laptelui ca „proaspăt”, cu toate că diferența dintre data limită de consum și data de ambalare a laptelui este mai mare de șapte zile.

(2)   Informațiile referitoare la produsele alimentare sunt precise, clare și ușor de înțeles de către consumator.

(3)   Sub rezerva derogărilor prevăzute de legislația
  Uniunii
  aplicabile apelor minerale naturale și produselor alimentare destinate unei alimentații speciale, informațiile referitoare la produsele alimentare nu atribuie unui produs alimentar proprietăți de prevenire, de tratament și de vindecare a unei boli umane și nu evocă astfel de proprietăți.

(4)   
  Alineatele (1) și (3)
  se aplică, de asemenea:

| (a) | publicității; |
| --- | --- |

(a)

publicității;

| (b) | prezentării produselor alimentare, în special a formei, aspectului sau ambalajului acestora, materialului folosit pentru ambalare, modului în care sunt prezentate, precum și locului în care sunt expuse. |
| --- | --- |

(b)

prezentării produselor alimentare, în special a formei, aspectului sau ambalajului acestora, materialului folosit pentru ambalare, modului în care sunt prezentate, precum și locului în care sunt expuse.

Articolul 8

Responsabilități

(1)   
  Persoana responsabilă cu informațiile referitoare la produsele alimentare garantează prezența și exactitatea materială a datelor specificate
  .

(2)   
  Persoana răspunzătoare pentru informațiile privind alimentele este agentul comercial din sectorul alimentar care introduce un aliment pe piață pentru prima dată sau, după caz, agentul comercial din sectorul alimentar sub a cărui denumire sau denumire comercială se comercializează alimentul.

(3)   
  În măsura în care activitățile lor au un impact asupra informațiilor despre produsele alimentare în cadrul întreprinderii pe care o controlează,
  operatorii din sectorul alimentar
  se
  asigură
  că informațiile transmise sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament
  .

(4)   Agenții comerciali din sectorul alimentar responsabili pentru activități de vânzare cu amănuntul sau de distribuție care nu afectează informațiile referitoare la produsele alimentare acționează cu atenția cuvenită, în limita activităților lor, astfel încât

  să contribuie la respectarea
  cerințelor privind informațiile referitoare la produsele alimentare, în special
  abținându-se de la furnizarea unor
  produse alimentare despre care știu sau suspectează, pe baza cunoștințelor pe care le dețin și în calitate de profesioniști, că nu respectă cerințele respective.

(5)   Operatorii din sectorul alimentar, în cadrul întreprinderilor pe care le gestionează, asigură
  disponibilitatea
  informațiilor privind produsele alimentare care nu sunt preambalate
  pentru operatorul
  care
  manevrează
  alimentele respective
  spre a fi apoi vândute sau prelucrate,
  pentru
  a-i
  permite
  să furnizeze, la cerere, consumatorului
  final
  informațiile
  obligatorii referitoare la produsele alimentare menționate la articolul 9 alineatul (1) literele (a)-(c)
  , (f) și (h)
  .

(6)   În următoarele cazuri, operatorii din sectorul alimentar, în cadrul întreprinderilor pe care le gestionează, asigură menționarea informațiilor obligatorii prevăzute la articolul 9 pe ambalajul extern în care produsul alimentar este prezentat spre comercializare sau pe documentele comerciale referitoare la produsele alimentare, în cazul în care se poate garanta că documentele respective însoțesc produsul alimentar la care se referă sau au fost trimise înaintea livrării sau concomitent cu aceasta:

| (a) | în cazul în care produsul alimentar preambalat destinat consumatorului final, dar comercializat într-o etapă anterioară vânzării către acesta și atunci când această etapă nu implică vânzarea către o unitate de restaurație colectivă; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care produsul alimentar preambalat destinat consumatorului final, dar comercializat într-o etapă anterioară vânzării către acesta și atunci când această etapă nu implică vânzarea către o unitate de restaurație colectivă;

| (b) | în cazul în care produsul alimentar preambalat este destinat unităților de restaurație colectivă pentru a fi preparat, prelucrat, împărțit sau decupat. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care produsul alimentar preambalat este destinat unităților de restaurație colectivă pentru a fi preparat, prelucrat, împărțit sau decupat.

Fără a aduce atingere dispozițiilor primului paragraf, operatorii din sectorul alimentar asigură că mențiunile prevăzute la articolul 9 alineatul (1) literele (a),
  (e),
  (f)
  , (h) și (j)
  figurează, de asemenea, pe ambalajul extern în care produsul alimentar este prezentat spre comercializare.

CAPITOLUL IV

INFORMAȚII OBLIGATORII REFERITOARE LA PRODUSELE ALIMENTARE

SECȚIUNEA 1

CONȚINUT ȘI PREZENTARE

Articolul 9

Lista mențiunilor obligatorii

(1)   În conformitate cu articolele 11-33 și sub rezerva excepțiilor prevăzute în prezentul capitol, este obligatorie menționarea următoarelor informații.

| (a) | denumirea
  de comercializare
  ; |
| --- | --- |

(a)

denumirea
  de comercializare
  ;

| (b) | lista ingredientelor; |
| --- | --- |

(b)

lista ingredientelor;

| (c) | ingredientele menționate
  în anexa II care provoacă alergii sau intoleranță și orice substanță derivată din
  acestea, respectând pe deplin dispozițiile specifice referitoare la produsele alimentare care nu sunt preambalate
  ; |
| --- | --- |

(c)

ingredientele menționate
  în anexa II care provoacă alergii sau intoleranță și orice substanță derivată din
  acestea, respectând pe deplin dispozițiile specifice referitoare la produsele alimentare care nu sunt preambalate
  ;

| (d) | cantitatea de anumite ingrediente sau categorii de ingrediente
  , în conformitate cu anexa VII
  ; |
| --- | --- |

(d)

cantitatea de anumite ingrediente sau categorii de ingrediente
  , în conformitate cu anexa VII
  ;

| (e) | cantitatea netă de produs alimentar
  , la momentul ambalării
  ; |
| --- | --- |

(e)

cantitatea netă de produs alimentar
  , la momentul ambalării
  ;

| (f) | termenul de valabilitate sau,
  în cazul alimentelor perisabile din punct de vedere microbiologic,
  data expirării; |
| --- | --- |

(f)

termenul de valabilitate sau,
  în cazul alimentelor perisabile din punct de vedere microbiologic,
  data expirării;

| (g) | data fabricației, în cazul produselor congelate; |
| --- | --- |

(g)

data fabricației, în cazul produselor congelate;

| (h) | condițiile speciale de păstrare
  și/sau
  de utilizare
  , inclusiv mențiuni referitoare la condițiile de refrigerare și de păstrare și la conservarea produsului înainte și după desfacerea ambalajului, în cazul în care ar fi imposibilă utilizarea în condiții corespunzătoare a produsului alimentar în absența acestor informații
  ; |
| --- | --- |

(h)

condițiile speciale de păstrare
  și/sau
  de utilizare
  , inclusiv mențiuni referitoare la condițiile de refrigerare și de păstrare și la conservarea produsului înainte și după desfacerea ambalajului, în cazul în care ar fi imposibilă utilizarea în condiții corespunzătoare a produsului alimentar în absența acestor informații
  ;

| (i) | instrucțiuni de utilizare, în cazul în care omiterea lor nu ar permite o utilizare corectă a produsului alimentar; |
| --- | --- |

(i)

instrucțiuni de utilizare, în cazul în care omiterea lor nu ar permite o utilizare corectă a produsului alimentar;

| (j) | numele sau denumirea comercială
  sau o marcă înregistrată
  și sediul producătorului
  stabilit în Uniune, ale
  ambalatorului
  și, în cazul produselor care provin din țări terțe, ale vânzătorului/importatorului sau, după caz, ale operatorului din sectorul alimentar sub numele sau denumirea comercială a căruia este comercializat produsul alimentar
  ; |
| --- | --- |

(j)

numele sau denumirea comercială
  sau o marcă înregistrată
  și sediul producătorului
  stabilit în Uniune, ale
  ambalatorului
  și, în cazul produselor care provin din țări terțe, ale vânzătorului/importatorului sau, după caz, ale operatorului din sectorul alimentar sub numele sau denumirea comercială a căruia este comercializat produsul alimentar
  ;

| (k) | se menționează
  țara ▐ sau locul de proveniență
  pentru următoarele produse:








  — | carne; |
| --- | --- | --- |

(k)

se menționează
  țara ▐ sau locul de proveniență
  pentru următoarele produse:

—

carne;

| — | carne de pasăre; |
| --- | --- |

—

carne de pasăre;

| — | produse lactate; |
| --- | --- |

—

produse lactate;

| — | fructe și legume proaspete; |
| --- | --- |

—

fructe și legume proaspete;

| — | alte produse care conțin un singur ingredient; precum și |
| --- | --- |

—

alte produse care conțin un singur ingredient; precum și

| — | carne, carne de pasăre și pește, atunci când se utilizează ca ingrediente în produsele prelucrate. |
| --- | --- |

—

carne, carne de pasăre și pește, atunci când se utilizează ca ingrediente în produsele prelucrate.

Pentru toate celelalte produse alimentare, țara sau locul de proveniență
  , în cazul în care lipsa acestor informații ar putea induce consumatorul în eroare în ceea ce privește adevărata țară ▐ sau loc de proveniență a produsului alimentar, în special dacă informațiile care însoțesc produsul alimentar sau eticheta în ansamblul ei ar sugera că produsul are o altă țară ▐ sau loc de proveniență; în astfel de cazuri mențiunea
  se adoptă prin intermediul actelor delegate,
  în conformitate cu dispozițiile de la
  articolul 42 și sub rezerva condițiilor prevăzute la articolele 43 și 44
  .

▐

| (l) | pentru băuturile care conțin mai mult de 1,2 % de alcool în volum, mențiunea titrului alcoolic volumic real; |
| --- | --- |

(l)

pentru băuturile care conțin mai mult de 1,2 % de alcool în volum, mențiunea titrului alcoolic volumic real;

| (m) | o declarație nutrițională. |
| --- | --- |

(m)

o declarație nutrițională.

(2)   Mențiunile prevăzute la alineatul (1) sunt exprimate prin cuvinte și cifre ▐.

▐

Articolul 10

Derogări pentru microîntreprinderi

Produsele artizanale fabricate de microîntreprinderi sunt scutite de la cerința stabilită la articolul 9 alineatul (1) litera (m). Aceste produse pot fi scutite și de cerințele stabilite la articolul 9 alineatul (1) literele (a)-(l) în cazul în care sunt comercializate la locul de producție, iar personalul responsabil de vânzări este în măsură să furnizeze informațiile la cerere. Alternativ, informațiile respective pot fi oferite prin intermediul etichetelor prezente pe rafturi.

Articolul 11

Mențiuni obligatorii suplimentare pentru anumite tipuri sau categorii de produse alimentare

(1)   În plus față de mențiunile prevăzute la articolul 9 alineatul (1), în anexa III sunt prevăzute mențiuni obligatorii suplimentare pentru anumite tipuri și categorii de produse alimentare.

(2)   Comisia poate modifica anexa III
  prin intermediul actelor delegate,
  în conformitate cu
  articolul 42 și sub rezerva condițiilor prevăzute la articolele 43 și 44
  .

▐

Articolul 12

Metrologie

Dispozițiile articolului 9 nu aduc atingere dispozițiilor Uniunii mai specifice în materie de metrologie.
  Se respectă dispozițiile Directivei 2007/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a normelor privind cantitățile nominale ale produselor preambalate (29).

Articolul 13

Punerea la dispoziție și amplasarea informațiilor obligatorii referitoare la produsele alimentare

(1)   Informațiile obligatorii, pentru toate produsele alimentare, sunt disponibile și ușor accesibile, în conformitate cu prezentul regulament.

(2)   În cazul produselor alimentare preambalate, informațiile obligatorii apar pe ambalaj ▐.

▐

Articolul 14

Modul de prezentare a mențiunilor obligatorii

(1)   Fără a aduce atingere legislației specifice a
  Uniunii
  aplicabile anumitor produse alimentare în ceea ce privește cerințele menționate la articolul 9 alineatul (1) literele (a)-(l), atunci când apar pe ambalaj sau pe eticheta atașată la acesta, mențiunile obligatorii prevăzute la articolul 9 alineatul (1) se imprimă pe ambalaj sau pe etichetă
  astfel încât să fie clar lizibile
  .
  Ar trebui avute în vedere criterii precum dimensiunea caracterelor, tipul acestora, contrastul dintre caractere și font, distanța dintre rânduri și dintre caractere.

În contextul unei proceduri de consultare, Comisia definește, prin intermediul actelor delegate, în conformitate cu articolul 42 și sub rezerva condițiilor prevăzute la articolele 43 și 44, un concept obligatoriu, împreună cu părțile interesate, inclusiv cu organizațiile de consumatori, care să specifice orientările privind lizibilitatea informațiilor destinate consumatorilor, menționate pe produsele alimentare.

(2)
     
  În cazul produselor destinate unei alimentații speciale, în sensul Directivei 1999/21/CE a Comisiei din 25 martie 1999 privind alimentele dietetice destinate unor scopuri medicale speciale (30), precum și al preparatelor pentru sugari, al preparatelor de continuare și al alimentelor de diversificare destinate sugarilor și copiilor de vârste mici, care intră în domeniul de aplicare al Directivei 2006/141/CE a Comisiei din 22 decembrie 2006 privind formulele de început și formulele de continuare ale preparatelor pentru sugari respectiv ale preparatelor pentru copii de vârstă mică (31) și al Directivei 2006/125/CE a Comisiei din 5 decembrie 2006 privind preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică (32), care fac obiectul cerințelor obligatorii de etichetare în temeiul legislației Uniunii, în afara mențiunilor stabilite la articolul 9 alineatul (1) din prezentul regulament, dimensiunea caracterelor ar trebui să satisfacă nevoile consumatorilor privind lizibilitatea informațiilor și privind informațiile suplimentare referitoare la destinația specifică a alimentelor respective.

(3)   Mențiunile prevăzute la articolul 9 alineatul (1), literele (a), (e) și (l) figurează în același câmp vizual.

▐

(4)   Dispozițiile alineatului (3) nu se aplică în cazul produselor alimentare menționate la articolul 17 alineatele (1) și (2).
  Pentru astfel de categorii de ambalaje sau de recipiente pot fi introduse dispoziții naționale specifice în cazul statelor membre care au mai multe limbi oficiale.

(5)
     
  Abrevierile, inclusiv inițialele, nu pot fi utilizate în cazul în care acestea sunt de natură să inducă în eroare consumatorii.

(6)   Informațiile obligatorii referitoare la produsele alimentare sunt amplasate într-un loc evident, astfel încât să fie ușor vizibile, lizibile și, după caz, indelebile. Acestea nu trebuie să fie în nici un caz disimulate, ascunse ▐ sau separate prin orice alte reprezentări scrise sau imagini
  ,
  prin orice alt element intercalat
  sau prin ambalaj în sine, de exemplu printr-un falț
  .

(7)
     
  Indicarea mențiunilor obligatorii nu conduce la creșterea dimensiunii și/sau volumului ambalajului sau recipientului produsului alimentar și nu are nicio altă consecință negativă asupra mediului.

Articolul 15

Vânzarea la distanță

Fără a aduce atingere cerințelor privind informațiile prevăzute la articolul 9, în cazul produselor alimentare oferite spre vânzare prin intermediul unui mijloc de comunicare la distanță definit la articolul 2 din Directiva 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 1997 privind protecția consumatorilor cu privire la contractele la distanță (33).

| (a) | informațiile ▐ referitoare la produsele alimentare
  menționate la articolele 9 și 29
  sunt puse la dispoziție
  , la cererea consumatorului,
  înainte de cumpărare și
  pot apărea
  pe suportul de vânzare la distanță sau sunt furnizate prin alte mijloace corespunzătoare. |
| --- | --- |

(a)

informațiile ▐ referitoare la produsele alimentare
  menționate la articolele 9 și 29
  sunt puse la dispoziție
  , la cererea consumatorului,
  înainte de cumpărare și
  pot apărea
  pe suportul de vânzare la distanță sau sunt furnizate prin alte mijloace corespunzătoare.

| (b) | mențiunile prevăzute la articolul 9 alineatul (1)
  literele (f) și (i)
  sunt obligatorii numai în momentul livrării. |
| --- | --- |

(b)

mențiunile prevăzute la articolul 9 alineatul (1)
  literele (f) și (i)
  sunt obligatorii numai în momentul livrării.

Articolul 16

Cerințe lingvistice

(1)   Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 9 alineatul (2), informațiile obligatorii referitoare la produsele alimentare sunt redactate într-o limbă ușor de înțeles de către consumatorii din statele membre în care se comercializează un produs alimentar.

(2)   Statul membru în care este comercializat un produs alimentar poate să prevadă, pe teritoriul său, ca aceste mențiuni să figureze într-una sau mai multe limbi dintre limbile oficiale ale Uniunii.

(3)
     
  Produsele alimentare vândute în regim „duty-free” pot fi introduse pe piață doar cu informațiile în versiunea engleză.

(4)   Alineatele (1) și (2) nu se opun redactării mențiunilor în mai multe limbi.

Articolul 17

Derogări de la cerința furnizării
  anumitor mențiuni obligatorii

(1)   În cazul buteliilor de sticlă destinate reutilizării, care au un marcaj indelebil și care, prin urmare, nu poartă nici etichetă, nici inel, nici manșetă, sunt obligatorii numai mențiunile prevăzute la articolul 9 alineatul (1) literele (a), (c), (e)
  și
  (f) ▐.

(2)   În cazul ambalajelor sau al recipientelor a căror suprafață
  imprimabilă
  cea mai mare măsoară mai puțin de
  80 cm2,
  numai mențiunile prevăzute la articolul 9 alineatul (1) literele (a), (c), (e)
  și
  (f)
  și la articolul 29 alineatul (1) litera (a)
  sunt obligatorii pe ambalaj sau pe etichetă.
  Sunt posibile mențiuni suplimentare pe ambalaj, pe bază voluntară.
  Mențiunile prevăzute la articolul 9 alineatul (1) litera (b) sunt furnizate prin alte mijloace sau sunt puse la dispoziție la cererea consumatorului.

(3)   Fără a aduce atingere altor dispoziții ale Uniunii care prevăd o declarație nutrițională obligatorie, declarația
  nutrițională
  menționată la articolul 9 alineatul (1) litera (m) nu este obligatorie pentru produsele alimentare menționate în anexa IV.

În cazul bunurilor care nu sunt preambalate și al celor oferite de unitățile de restaurație colectivă în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) litera (b), nu sunt obligatorii mențiunile prevăzute la articolul 9 și la articolul 29.

SECȚIUNEA 2

DISPOZIȚII DETALIATE PRIVIND MENȚIUNILE OBLIGATORII

Articolul 18

Denumirea produsului alimentar

(1)   Denumirea produsului alimentar este denumirea
  prevăzută în legislația relevantă
  . În absența unei asemenea denumiri, denumirea produsului alimentar este denumirea sa de comercializare sau, în cazul în care nu există o denumire curentă sau aceasta nu este folosită, se indică denumirea descriptivă a produsului alimentar.

(2)   În anexa V sunt stabilite dispoziții specifice privind utilizarea denumirii produsului alimentar și a mențiunilor care îl însoțesc.

Articolul 19

Lista ingredientelor

(1)   Lista ingredientelor este precedată de un titlu sau de o mențiune corespunzătoare care conține cuvântul „ingrediente”. Lista respectivă cuprinde toate ingredientele din produsul alimentar, în ordinea descrescătoare a ponderii lor în momentul utilizării lor la fabricarea produsului alimentar.

(2)
     
  În cazul în care un produs conține nanomateriale, acest lucru trebuie menționat clar în lista de ingrediente, folosindu-se prefixul „nano”.

(3)   Ingredientele sunt desemnate prin denumirea lor specifică, după caz, în conformitate cu normele prevăzute la articolul 18 și în anexa V.

(4)   Specificațiile tehnice pentru aplicarea alineatelor (1) și (3) sunt prevăzute în anexa VI.

Articolul 20

Derogări generale de la obligația afișării
  listei de ingrediente

Pentru următoarele produse alimentare nu este obligatorie furnizarea unei liste de ingrediente:

| (a) | fructe și legume proaspete, inclusiv cartofi, care nu au fost curățate, tăiate sau nu au făcut obiectul altor tratamente similare; |
| --- | --- |

(a)

fructe și legume proaspete, inclusiv cartofi, care nu au fost curățate, tăiate sau nu au făcut obiectul altor tratamente similare;

| (b) | ape gazoase, în a căror descriere se indică faptul că sunt gazoase; |
| --- | --- |

(b)

ape gazoase, în a căror descriere se indică faptul că sunt gazoase;

| (c) | oțeturi de fermentație derivate exclusiv dintr-un singur produs de bază, cu condiția să nu fi fost adăugat niciun alt ingredient; |
| --- | --- |

(c)

oțeturi de fermentație derivate exclusiv dintr-un singur produs de bază, cu condiția să nu fi fost adăugat niciun alt ingredient;

| (d) | brânzeturi, unt, laptele și smântâna fermentate, la care nu au fost adăugate niciun alt fel de ingrediente, cu excepția produselor lactate, a enzimelor și a culturilor de microorganisme necesare fabricării sau a sării necesare pentru fabricarea brânzeturilor, altele decât cele proaspete sau topite; |
| --- | --- |

(d)

brânzeturi, unt, laptele și smântâna fermentate, la care nu au fost adăugate niciun alt fel de ingrediente, cu excepția produselor lactate, a enzimelor și a culturilor de microorganisme necesare fabricării sau a sării necesare pentru fabricarea brânzeturilor, altele decât cele proaspete sau topite;

| (e) | băuturi care conțin alcool
  ; Comisia întocmește un raport după
  ... (34)

  privind aplicarea
  prezentului alineat
  pentru produsele respective, care poate fi însoțit de măsuri specifice de stabilire a normelor
  referitoare la punerea la dispoziția consumatorilor de informații nutriționale cu privire la aceste produse
  . Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia, se adoptă
  prin intermediul actelor delegate, în conformitate cu articolul 42 și sub rezerva condițiilor prevăzute la articolele 43 și 44
  ; |
| --- | --- |

(e)

băuturi care conțin alcool
  ; Comisia întocmește un raport după
  ... (34)

  privind aplicarea
  prezentului alineat
  pentru produsele respective, care poate fi însoțit de măsuri specifice de stabilire a normelor
  referitoare la punerea la dispoziția consumatorilor de informații nutriționale cu privire la aceste produse
  . Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia, se adoptă
  prin intermediul actelor delegate, în conformitate cu articolul 42 și sub rezerva condițiilor prevăzute la articolele 43 și 44
  ;

| (f) | produse alimentare care conțin un singur ingredient, cu următoarele condiții:






  (i) | denumirea produsului alimentar să fie identică cu numele ingredientului; sau |
| --- | --- | --- |

(f)

produse alimentare care conțin un singur ingredient, cu următoarele condiții:

(i)

denumirea produsului alimentar să fie identică cu numele ingredientului; sau

| (ii) | denumirea produsului alimentar să permită identificarea clară a naturii ingredientului. |
| --- | --- |

(ii)

denumirea produsului alimentar să permită identificarea clară a naturii ingredientului.

Articolul 21

▐

Nu se consideră drept ingrediente ale
  unui produs alimentar:

| (a) | compușii unui ingredient care, în cursul procesului de fabricare, au fost temporar extrași pentru fi reîncorporați apoi într-o cantitate care nu depășește conținutul inițial; |
| --- | --- |

(a)

compușii unui ingredient care, în cursul procesului de fabricare, au fost temporar extrași pentru fi reîncorporați apoi într-o cantitate care nu depășește conținutul inițial;

| (b) | aditivii alimentari și enzimele alimentare:






  (i) | a căror prezență într-un produs alimentar este datorată exclusiv faptului că erau conținuți într-unul sau în mai multe ingrediente ale produsului respectiv, cu condiția să nu mai îndeplinească nicio funcție tehnologică în produsul finit, sau |
| --- | --- | --- |

(b)

aditivii alimentari și enzimele alimentare:

(i)

a căror prezență într-un produs alimentar este datorată exclusiv faptului că erau conținuți într-unul sau în mai multe ingrediente ale produsului respectiv, cu condiția să nu mai îndeplinească nicio funcție tehnologică în produsul finit, sau

| (ii) | care sunt utilizați ca adjuvanți tehnologici; |
| --- | --- |

(ii)

care sunt utilizați ca adjuvanți tehnologici;

| (c) | substanțele utilizate în cantitățile strict necesare ca solvenți sau suporturi pentru substanțe nutriționale, aditivi
  , enzime
  sau arome; |
| --- | --- |

(c)

substanțele utilizate în cantitățile strict necesare ca solvenți sau suporturi pentru substanțe nutriționale, aditivi
  , enzime
  sau arome;

| (d) | substanțele care nu sunt aditivi alimentari, dar care sunt folosite în același mod și în același scop ca și adjuvanții tehnologici și care rămân prezente în produsul finit, chiar dacă sub formă modificată; |
| --- | --- |

(d)

substanțele care nu sunt aditivi alimentari, dar care sunt folosite în același mod și în același scop ca și adjuvanții tehnologici și care rămân prezente în produsul finit, chiar dacă sub formă modificată;

| (e) | apa:






  (i) | atunci când se utilizează în procesul de fabricație numai pentru a permite reconstituirea unui ingredient utilizat sub formă concentrată sau deshidratată; sau |
| --- | --- | --- |

(e)

apa:

(i)

atunci când se utilizează în procesul de fabricație numai pentru a permite reconstituirea unui ingredient utilizat sub formă concentrată sau deshidratată; sau

| (ii) | în cazul lichidului de acoperire care, în mod normal, nu se consumă. |
| --- | --- |

(ii)

în cazul lichidului de acoperire care, în mod normal, nu se consumă.

Articolul 22

Etichetarea anumitor substanțe care provoacă alergii sau intoleranțe

(1)   Orice ingredient menționat în anexa II sau orice substanță derivată dintr-un ingredient menționat în anexa respectivă, sub rezerva excepțiilor prevăzute în anexa respectivă, este
  întotdeauna
  indicat
  în lista de ingrediente, astfel încât potențialul de a cauza alergii sau intoleranțe să poată fi recunoscut imediat cu ușurință
  .

Respectivele indicații nu sunt obligatorii în cazul în care:

| (a) | denumirea produsului alimentar se referă în mod clar la ingredientul în cauză; |
| --- | --- |

(a)

denumirea produsului alimentar se referă în mod clar la ingredientul în cauză;

| (b) | ingredientul menționat în anexa II din care provine substanța este inclus deja pe lista de ingrediente; sau |
| --- | --- |

(b)

ingredientul menționat în anexa II din care provine substanța este inclus deja pe lista de ingrediente; sau

| (c) | este vorba despre produse alimentare care nu sunt preambalate; în acest caz, în spațiul de comercializare sau în meniu trebuie să se indice într-un mod clar vizibil următoarele:








  — | clienții pot obține informații despre substanțele alergene în urma unui dialog cu vânzătorul și/sau prin alte materiale informaționale expuse în spațiul de vânzare |
| --- | --- | --- |

(c)

este vorba despre produse alimentare care nu sunt preambalate; în acest caz, în spațiul de comercializare sau în meniu trebuie să se indice într-un mod clar vizibil următoarele:

—

clienții pot obține informații despre substanțele alergene în urma unui dialog cu vânzătorul și/sau prin alte materiale informaționale expuse în spațiul de vânzare

| — | nu se poate exclude posibilitatea unei contaminări încrucișate. |
| --- | --- |

—

nu se poate exclude posibilitatea unei contaminări încrucișate.

(2)   Lista din anexa II este reexaminată sistematic și actualizată, după caz, de către Comisie
  , prin intermediul actelor delegate, în conformitate cu articolul 42 și sub rezerva condițiilor prevăzute la articolele 43 și 44,
  pe baza celor mai recente informații științifice și tehnice.

(3)   După caz, se pot elabora orientări tehnice pentru interpretarea listei din anexa II, în conformitate cu procedura de reglementare prevăzută la articolul 41 alineatul (2).

Articolul 23

Indicarea cantității ingredientelor

(1)   Indicarea cantității unui ingredient sau a unei categorii de ingrediente care au fost utilizate în fabricarea sau la prepararea unui produs alimentar este obligatorie atunci când:

| (a) | ingredientul sau categoria de ingrediente în cauză figurează în denumirea
  comercială a
  produsului alimentar sau sunt asociate, în general, de către consumator cu denumirea respectivă; sau |
| --- | --- |

(a)

ingredientul sau categoria de ingrediente în cauză figurează în denumirea
  comercială a
  produsului alimentar sau sunt asociate, în general, de către consumator cu denumirea respectivă; sau

| (b) | ingredientul sau categoria de ingredientele în cauză sunt scoase în evidență în etichetare prin cuvinte, imagini sau reprezentări grafice; sau |
| --- | --- |

(b)

ingredientul sau categoria de ingredientele în cauză sunt scoase în evidență în etichetare prin cuvinte, imagini sau reprezentări grafice; sau

| (c) | ingredientul sau categoria de ingrediente în cauză sunt esențiale pentru a caracteriza un produs alimentar și a-l distinge de produsele cu care ar putea fi confundat din cauza denumirii sau aspectului său. |
| --- | --- |

(c)

ingredientul sau categoria de ingrediente în cauză sunt esențiale pentru a caracteriza un produs alimentar și a-l distinge de produsele cu care ar putea fi confundat din cauza denumirii sau aspectului său.

▐

(2)   Specificațiile tehnice pentru aplicarea alineatului (1), inclusiv cazurile specifice în care nu este obligatorie indicarea cantităților pentru anumite ingrediente, sunt prevăzute în anexa VII.

Articolul 24

Cantitatea netă

(1)   Cantitatea netă a unui produs alimentar este exprimată în litri, centilitri, mililitri, kilograme sau grame, după caz:

| (a) | în unități de volum pentru produsele lichide
  în sensul Directivei 85/339/CEE a Consiliului din 27 iunie 1985 privind recipientele pentru produsele lichide destinate consumului uman (35)

  ; |
| --- | --- |

(a)

în unități de volum pentru produsele lichide
  în sensul Directivei 85/339/CEE a Consiliului din 27 iunie 1985 privind recipientele pentru produsele lichide destinate consumului uman (35)

  ;

| (b) | în unități de masă pentru alte produse. |
| --- | --- |

(b)

în unități de masă pentru alte produse.

(2)   Comisia poate stabili
  , prin intermediul actelor delegate, în conformitate cu articolul 42 și sub rezerva condițiilor prevăzute la articolele 43 și 44,
  că exprimarea cantității nete pentru anumite produse alimentare se face în alt mod decât cel descris la alineatul (1). ▐

(3)   Specificațiile tehnice pentru aplicarea alineatului (1), inclusiv cazurile specifice în care nu este obligatorie indicarea cantității nete, sunt prevăzute în anexa VIII.

Articolul 25

Termenul de valabilitate, data expirării
  și data fabricației

(1)   În cazul produselor alimentare foarte perisabile din punct de vedere microbiologic și care, din cauza acestui fapt, pot prezenta, după o scurtă perioadă, un pericol imediat pentru sănătatea umană, termenul de valabilitate se înlocuiește cu data expirării.

(2)   Data corespunzătoare trebuie să fie
  ușor de găsit și nu se acoperă. Aceasta se
  indică
  după cum urmează:

| (a) | termenul de valabilitate:










  (i) | data este precedată de mențiunile:








  — | „A se consuma de preferință înainte de ...”, atunci când în dată este indicată ziua; sau |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

termenul de valabilitate:

(i)

data este precedată de mențiunile:

—

„A se consuma de preferință înainte de ...”, atunci când în dată este indicată ziua; sau

| — | „A se consuma înainte de sfârșitul ...”, în celelalte cazuri. |
| --- | --- |

—

„A se consuma înainte de sfârșitul ...”, în celelalte cazuri.

| (ii) | mențiunile prevăzute la litera (i) sunt însoțite de:








  — | data însăși; sau |
| --- | --- | --- |

(ii)

mențiunile prevăzute la litera (i) sunt însoțite de:

—

data însăși; sau

| — | o referință la locul în care data este indicată pe etichetă. |
| --- | --- |

—

o referință la locul în care data este indicată pe etichetă.

| (iii) | data se compune din indicarea zilei, lunii și anului, în această ordine și necodificată.



  Cu toate acestea, pentru produsele alimentare:







  — | a căror valabilitate este mai mică de trei luni, se indică ziua și luna; |
| --- | --- | --- |

(iii)

data se compune din indicarea zilei, lunii și anului, în această ordine și necodificată.

—

a căror valabilitate este mai mică de trei luni, se indică ziua și luna;

| — | a căror valabilitate este mai mare de trei luni, dar mai mică de 18 luni, se indică luna și anul; |
| --- | --- |

—

a căror valabilitate este mai mare de trei luni, dar mai mică de 18 luni, se indică luna și anul;

| — | a căror valabilitate este mai mare de 18 luni, indicarea anului este suficientă. |
| --- | --- |

—

a căror valabilitate este mai mare de 18 luni, indicarea anului este suficientă.

| (iv) | termenul de valabilitate este indicat pe fiecare porție individuală preambalată. |
| --- | --- |

(iv)

termenul de valabilitate este indicat pe fiecare porție individuală preambalată.

| (v) | sub rezerva dispozițiilor comunitare care impun alte modalități de indicare a datei, menționarea termenului de valabilitate nu se cere în cazul:








  — | fructelor și legumelor proaspete, inclusiv al cartofilor, care nu au fost curățate, tăiate sau nu au făcut obiectul altui tratament similar; această derogare nu se aplică semințelor încolțite și altor produse similare, cum ar fi germenii de leguminoase; |
| --- | --- | --- |

(v)

sub rezerva dispozițiilor comunitare care impun alte modalități de indicare a datei, menționarea termenului de valabilitate nu se cere în cazul:

—

fructelor și legumelor proaspete, inclusiv al cartofilor, care nu au fost curățate, tăiate sau nu au făcut obiectul altui tratament similar; această derogare nu se aplică semințelor încolțite și altor produse similare, cum ar fi germenii de leguminoase;

| — | vinurilor, vinurilor licoroase, vinurilor spumoase, vinurilor aromatizate și produselor similare obținute din alte fructe decât strugurii, precum și al băuturilor care corespund codurilor NC 2206 00 91, 2206 00 93 și 2206 00 99 și sunt fabricate din struguri sau din must de struguri; |
| --- | --- |

—

vinurilor, vinurilor licoroase, vinurilor spumoase, vinurilor aromatizate și produselor similare obținute din alte fructe decât strugurii, precum și al băuturilor care corespund codurilor NC 2206 00 91, 2206 00 93 și 2206 00 99 și sunt fabricate din struguri sau din must de struguri;

| — | băuturilor care conțin 10 % sau mai mult alcool în volum; |
| --- | --- |

—

băuturilor care conțin 10 % sau mai mult alcool în volum;

| — | băuturilor răcoritoare nealcoolice, sucurilor de fructe, nectarurilor de fructe și băuturilor alcoolice care conțin peste 1,2 % alcool în volum prezentate în recipiente individuale mai mari de cinci litri, destinate a fi livrate unităților de restaurație colectivă; |
| --- | --- |

—

băuturilor răcoritoare nealcoolice, sucurilor de fructe, nectarurilor de fructe și băuturilor alcoolice care conțin peste 1,2 % alcool în volum prezentate în recipiente individuale mai mari de cinci litri, destinate a fi livrate unităților de restaurație colectivă;

| — | produselor de panificație și de patiserie care, prin natura lor, sunt consumate în mod normal într-un răstimp de 24 de ore după fabricare; |
| --- | --- |

—

produselor de panificație și de patiserie care, prin natura lor, sunt consumate în mod normal într-un răstimp de 24 de ore după fabricare;

| — | oțetului; |
| --- | --- |

—

oțetului;

| — | sării de bucătărie; |
| --- | --- |

—

sării de bucătărie;

| — | zahărului în stare solidă; |
| --- | --- |

—

zahărului în stare solidă;

| — | produselor zaharoase care constau aproape exclusiv din zaharuri aromatizate și/sau colorate; |
| --- | --- |

—

produselor zaharoase care constau aproape exclusiv din zaharuri aromatizate și/sau colorate;

| — | gumelor de mestecat și produselor similare de mestecat. |
| --- | --- |

—

gumelor de mestecat și produselor similare de mestecat.

| (b) | data expirării:










  (i) | data este precedată de mențiunea „Expiră la data de ...”. |
| --- | --- | --- |

(b)

data expirării:

(i)

data este precedată de mențiunea „Expiră la data de ...”.

| (ii) | mențiunea prevăzută la litera (i) este însoțită de:








  — | data însăși; sau |
| --- | --- | --- |

(ii)

mențiunea prevăzută la litera (i) este însoțită de:

—

data însăși; sau

| — | o referință la locul în care data este indicată pe etichetă. |
| --- | --- |

—

o referință la locul în care data este indicată pe etichetă.

| (iii) | data se compune din indicarea zilei, lunii și, eventual, a anului, în această ordine și în formă necodificată; |
| --- | --- |

(iii)

data se compune din indicarea zilei, lunii și, eventual, a anului, în această ordine și în formă necodificată;

| (c) | data fabricației:










  (i) | data este precedată de mențiunea: „Data fabricației”; |
| --- | --- | --- |

(c)

data fabricației:

(i)

data este precedată de mențiunea: „Data fabricației”;

| (ii) | mențiunile prevăzute la litera (i) sunt însoțite de:








  — | data însăși; sau |
| --- | --- | --- |

(ii)

mențiunile prevăzute la litera (i) sunt însoțite de:

—

data însăși; sau

| — | o referință la locul în care data este indicată pe etichet;. |
| --- | --- |

—

o referință la locul în care data este indicată pe etichet;.

| (iii) | data se compune din indicarea zilei, lunii și, eventual, a anului, în această ordine și în formă necodificată. |
| --- | --- |

(iii)

data se compune din indicarea zilei, lunii și, eventual, a anului, în această ordine și în formă necodificată.

▐

Articolul 26

Instrucțiuni de utilizare

(1)   Instrucțiunile de utilizare a unui produs alimentar sunt indicate astfel încât să permită o utilizare corespunzătoare a acestui produs.
  Dacă este cazul, se oferă instrucțiuni privind condițiile de refrigerare și de păstrare, precum și termenul limită de consum după deschiderea ambalajului.

(2)   Comisia poate să prevadă
  , prin intermediul actelor delegate, în conformitate cu articolul 42 și sub rezerva condițiilor prevăzute la articolele 43 și 44,
  dispoziții privind modul în care sunt indicate respectivele instrucțiuni în cazul anumitor produse alimentare. ▐

Articolul 27

Titrul alcoolic

(1)   Normele privind indicarea titrului alcoolic volumic, în ceea ce privește produsele corespunzătoare pozițiilor 22.04 și 22.05 din Tariful Vamal Comun, sunt prevăzute în dispozițiile Uniunii specifice aplicabile acestor produse.

(2)   Titrul alcoolic volumic real al băuturilor care conțin peste 1,2 % de alcool în volum, altele decât cele menționate la alineatul (1) sunt indicate în conformitate cu anexa IX.

SECȚIUNEA 3

ETICHETAREA
  NUTRIȚIONALĂ

Articolul 28

Relația cu alte acte legislative

(1)   Dispozițiile prezentei secțiuni nu se aplică produselor alimentare care intră în domeniul de aplicare a următoarei legislații:

| (a) | Directiva 2002/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 iunie 2002 referitoare la apropierea legislațiilor statelor membre privind suplimentele alimentare (36); |
| --- | --- |

(a)

Directiva 2002/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 iunie 2002 referitoare la apropierea legislațiilor statelor membre privind suplimentele alimentare (36);

| (b) | Directiva 80/777/CEE a Consiliului din 15 iulie 1980 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind exploatarea și comercializarea apelor minerale naturale (37). |
| --- | --- |

(b)

Directiva 80/777/CEE a Consiliului din 15 iulie 1980 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind exploatarea și comercializarea apelor minerale naturale (37).

(2)   Dispozițiile prezentei secțiuni se aplică fără să aducă atingere dispozițiilor Directivei 89/398/CEE a Consiliului din 3 mai 1989 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind produsele alimentare destinate unei alimentații speciale (38) și ale directivelor specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1) din directiva menționată.

Articolul 29

Conținut

(1)   Declarația nutrițională cuprinde următoarele informații (denumită în continuare „declarație nutrițională obligatorie”):

| (a) | valoarea energetică; |
| --- | --- |

(a)

valoarea energetică;

| (b) | cantitatea de lipide, acizi grași saturați, ▐ zaharuri și sare; |
| --- | --- |

(b)

cantitatea de lipide, acizi grași saturați, ▐ zaharuri și sare;

| (c) | cantitatea de proteine, glucide, fibre și acizi grași trans naturali și artificiali. |
| --- | --- |

(c)

cantitatea de proteine, glucide, fibre și acizi grași trans naturali și artificiali.

Prezentul alineat nu se aplică pentru
  băuturile alcoolice
  . Comisia întocmește un raport după ... (39) privind aplicarea prezentului alineat pentru produsele respective, care poate fi însoțit de
  norme
  specifice
  , adoptate prin intermediul actelor delegate, în conformitate cu articolul 42 și sub rezerva condițiilor prevăzute la articolele 43 și 44, pentru a pune la dispoziția consumatorilor informații nutriționale cu privire la
  aceste produse. ▐

(2)   Declarația nutrițională poate să includă, de asemenea,
  în plus,
  cantitățile unuia sau mai multor elemente din următoarele:

| ▐ (a) | acizi grași mononesaturați; |
| --- | --- |

▐ (a)

acizi grași mononesaturați;

| (b) | acizi grași polinesaturați; |
| --- | --- |

(b)

acizi grași polinesaturați;

| (c) | polioli; |
| --- | --- |

(c)

polioli;

| (d) | colesterol; |
| --- | --- |

(d)

colesterol;

| (e) | amidon;
  ▐ |
| --- | --- |

(e)

amidon;

▐

| (f) | oricare dintre mineralele sau vitaminele
  prezente în cantități semnificative,
  în
  sensul celor
  menționate în partea A punctul 1 din anexa X
  , în conformitate cu valorile menționate
  în partea A punctul 2 din anexa X
  ; |
| --- | --- |

(f)

oricare dintre mineralele sau vitaminele
  prezente în cantități semnificative,
  în
  sensul celor
  menționate în partea A punctul 1 din anexa X
  , în conformitate cu valorile menționate
  în partea A punctul 2 din anexa X
  ;

| (g) | alte substanțe în sensul celor menționate în partea A din anexa XII, precum și componenți ai acestor substanțe nutritive; |
| --- | --- |

(g)

alte substanțe în sensul celor menționate în partea A din anexa XII, precum și componenți ai acestor substanțe nutritive;

| (h) | alte substanțe, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1925/2006. |
| --- | --- |

(h)

alte substanțe, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1925/2006.

(3)   Declararea cantității substanțelor care aparțin sau sunt componentele uneia din categoriile de nutrienți menționate la alineatul (2) este obligatorie în cazul în care se face o mențiune nutrițională și/sau de sănătate.

▐

Articolul 30

Calcul

(1)   Valoarea energetică se calculează utilizând coeficienții de conversie prevăzuți în anexa XI.

(2)   Comisia
  stabilește
  și introduce în anexa XI
  , prin intermediul actelor delegate, în conformitate cu articolul 42 și sub rezerva condițiilor prevăzute la articolele 43 și 44,
  coeficienții de conversie pentru vitaminele și mineralele menționate în partea A punctul 1 din anexa X care să permită un calcul mai exact al conținutului de vitamine și minerale în produsele alimentare. ▐

(3)   Valoarea energetică și cantitatea de nutrienți menționate la articolul 29 alineatele (1) și (2) se referă la produsele alimentare vândute.

După caz, se pot furniza informații cu privire la produsul alimentar după preparare, cu condiția să fie oferite instrucțiuni suficient de detaliate, iar informațiile să se refere la produsul alimentar gata pentru consum.

(4)   Valorile declarate sunt valori medii
  la sfârșitul termenului minim de valabilitate cu luarea în considerare a unor toleranțe adecvate,
  care se bazează, după caz, pe următorii factori:

| (a) | analiza produsului alimentar efectuată de producător; sau |
| --- | --- |

(a)

analiza produsului alimentar efectuată de producător; sau

| (b) | un calcul făcut cu ajutorul valorilor medii cunoscute sau reale ale ingredientelor utilizate; sau |
| --- | --- |

(b)

un calcul făcut cu ajutorul valorilor medii cunoscute sau reale ale ingredientelor utilizate; sau

| (c) | un calcul obținut pe baza unor date general stabilite și acceptate. |
| --- | --- |

(c)

un calcul obținut pe baza unor date general stabilite și acceptate.

Normele de aplicare pentru indicarea valorii energetice și a nutrienților în ceea ce privește precizia valorilor declarate, în special diferențele dintre valorile declarate și cele stabilite în decursul controalelor oficiale, se stabilesc
  prin intermediul actelor delegate, în conformitate articolul 42 și sub rezerva condițiilor prevăzute la articolele 43 și 44, după ce Autoritatea și-a dat avizul
  .

Articolul 31

Forme de exprimare

(1)   Valoarea energetică și cantitatea de nutrienți sau componentele acestora menționate la articolul 29 alineatele (1) și (2) sunt exprimate în unități de măsură prevăzute în ▐ anexa XII.

(2)   
  „Declarația nutrițională obligatorie de pe partea frontală a ambalajului” include valoarea energetică în kcal, în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) litera(a), și nutrienții a căror afișare este obligatorie, menționați la articolul 29 alineatul (1) litera (b), exprimați în grame.

Acestea sunt prezentate într-un format clar, în următoarea ordine: valoarea energetică, cantitatea de lipide, acizi grași saturați, zaharuri și sare.

(3)
     
  „Declarația nutrițională obligatorie de pe partea din spate a ambalajului” include valoarea energetică în kcal și toți nutrienții a căror afișare este obligatorie, menționați la articolul 29 alineatul (1), și, dacă este cazul, nutrienții a căror afișare este voluntară, menționați la articolul 29 alineatul (2),

Acestea sunt exprimate în modalitatea potrivită, în ordinea prezentării prevăzută la anexa XII partea C, atât per 100 g/ml și per porție.

Mențiunile se prezintă sub formă de tabel, cu numerele aliniate.

(4)   Declarația nutrițională obligatorie este exprimată, după caz, ca procent din aporturile alimentare de referință stabilite în partea B din anexa X pentru 100 g, 100 ml sau pe porție. Eventualele mențiuni privind vitaminele și mineralele sunt exprimate, de asemenea, ca procent din aporturile alimentare de referință stabilite în partea A punctul 1 din anexa X.

(5)
     
  Dacă sunt furnizate mențiunile prevăzute de alineatul (4), trebuie indicate și următoarele informații suplimentare, într-un loc apropiat de tabelul în cauză: necesarul zilnic al unei femei de vârstă mijlocie; necesarul zilnic al fiecărei persoane poate fi diferit.

(6)   Declarația privind poliolii și/sau amidonul, declarația privind tipul de acizi grași, alta decât declarația obligatorie privind acizii grași saturați
  și acizii grași trans
  menționată la articolul 29 alineatul (1) litera (b), sunt prezentate în conformitate cu ▐ anexa XII.

▐

Articolul 32

Forme de exprimare suplimentare

În afară de formele de exprimare menționate la articolul 31 alineatele (2), (3) și (4), declarația nutrițională poate fi exprimată
  , suplimentar și în mod repetat,
  în alte moduri
  și dacă este cazul în alte locuri de pe ambalaj
  ,
  de exemplu, prin reprezentări grafice sau simboluri,
  cu condiția să fie respectate următoarele cerințe esențiale:

| (a) | astfel de forme de exprimare nu trebuie să inducă consumatorul în eroare și nu trebuie să abată atenția de la declarația nutrițională obligatorie; |
| --- | --- |

(a)

astfel de forme de exprimare nu trebuie să inducă consumatorul în eroare și nu trebuie să abată atenția de la declarația nutrițională obligatorie;

| (b) | ele se bazează pe aporturile ▐ de referință
  în conformitate cu anexa X partea B
  sau ▐ pe
  date
  științifice
  valide
  privind valoarea energetică și aporturile de nutrienți; |
| --- | --- |

(b)

ele se bazează pe aporturile ▐ de referință
  în conformitate cu anexa X partea B
  sau ▐ pe
  date
  științifice
  valide
  privind valoarea energetică și aporturile de nutrienți;

| (c) | ele se bazează pe dovezi
  științifice privind
  cunoașterea și utilizarea de către consumatorul de rând a prezentării informațiilor
  ; și |
| --- | --- |

(c)

ele se bazează pe dovezi
  științifice privind
  cunoașterea și utilizarea de către consumatorul de rând a prezentării informațiilor
  ; și

| (d) | este susținută de cercetări independente privind comportamentul consumatorilor care demonstrează că consumatorul obișnuit înțelege forma de exprimare.


  ▐ |
| --- | --- |

(d)

este susținută de cercetări independente privind comportamentul consumatorilor care demonstrează că consumatorul obișnuit înțelege forma de exprimare.

▐

Articolul 33

Forma de prezentare

(1)
     
  În plus față de prezentarea declarației nutriționale în conformitate cu articolele 29 și 31, valoarea energetică a cărei indicare este cerută în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) litera (a) și partea B din anexa X trebuie să figureze în dreapta jos pe fața ambalajului, cu caractere grafice de 3 mm și într-un cadru.

(2)
     
  Ambalajele de cadouri sunt scutite de la repetarea obligatorie a valorii energetice pe fața ambalajului în conformitate cu alineatul (1).

(3)   Declarația nutrițională
  extinsă voluntară
  referitoare la nutrienții menționați la articolul 29 alineatul (2) figurează, după caz, în ordinea de prezentare prevăzută în anexa XII.
  Alineatul (1) se aplică mutatis mutandis.

(4)
     
  În cazul în care declarația nutrițională este obligatorie pentru produsele alimentare care figurează în anexa IV din cauza unei mențiuni nutriționale sau de sănătate, declarația nutrițională nu trebuie să apară în câmpul vizual principal.

(5)
     
  Alineatul (1) nu se aplică alimentelor definite în Directiva 89/398/CEE și în directivele speciale prevăzute la articolul 4 alineatul (1) din directiva respectivă.

(6)   În cazurile în care valoarea energetică sau cantitatea de nutrienți ale unui produs este neglijabilă, declarația nutrițională referitoare la elementele respective poate fi înlocuită cu mențiunea „Conține cantități nesemnificative de ...” amplasată în imediata apropiere a declarației nutriționale, dacă aceasta există.

▐

(7)   Comisia poate stabili norme referitoare la alte aspecte ale prezentării declarației nutriționale ▐,
  prin intermediul actelor delegate, în conformitate articolul 42 și sub rezerva condițiilor prevăzute la articolele 43 și 44
  .

(8)
     
  La ... (40), Comisia prezintă un raport de evaluare cu privire la forma de prezentare descrisă la alineatele (1)-(7).

CAPITOLUL V

INFORMAȚII VOLUNTARE REFERITOARE LA PRODUSELE ALIMENTARE

Articolul 34

Cerințe▐

▐
  (1)
     
  Informațiile voluntare nu trebuie incluse în detrimentul spațiului disponibil pentru informațiile obligatorii.

(2)
     
  Toate informațiile relevante privind sistemele de furnizare voluntară de informații referitoare la produsele alimentare, precum criteriile și studiile științifice care stau la baza lor sunt puse la dispoziția publicului.

(3)
     
  Pot fi specificate în continuare în mod facultativ informații nutriționale suplimentare destinate unor categorii speciale, de exemplu copiii, cu condiția ca aceste valori de referință specifice să se bazeze pe date științifice, să nu inducă în eroare consumatorii și să fie în concordanță cu cerințele generale stabilite în prezentul regulament.

(4)   Fără a aduce atingere etichetării în conformitate cu legislația specifică a Uniunii, se aplică alineatul (5) atunci când țara de origine sau locul de proveniență al produsului alimentar este menționat în mod voluntar pentru a informa consumatorii că un produs alimentar își are originea sau provine din Uniune sau o anumită țară sau un anumit loc.

▐

(5)   În cazul cărnii, cu excepția celei de vită sau de mânzat, indicarea țării de origine sau a locului de proveniență poate apărea ca un singur loc numai atunci când animalele s-au născut, au fost crescute și sacrificate în aceeași țară sau în același loc. În alte cazuri, se furnizează informații privind fiecare din locurile diferite de naștere, de creștere sau de sacrificare.

▐

(6)
     
  Termenul „vegetarian” nu se aplică produselor alimentare provenite de la animale care au murit, care au fost sacrificate sau care mor în urma consumării lor sau produselor care sunt fabricate din sau cu ajutorul acestora. Termenul „vegan” nu se aplică produselor alimentare provenite din animale sau din produse animale, inclusiv din animale vii, sau produselor care sunt fabricate din sau cu ajutorul acestora.

▐ CAPITOLUL VI

DISPOZIȚII NAȚIONALE

Articolul 35

Principiu

Statele membre pot adopta dispoziții privind informațiile referitoare la produsele alimentare, numai atunci când acest lucru este prevăzut prin prezentul regulament.

Articolul 36

Dispoziții naționale privind mențiunile suplimentare obligatorii

În afara mențiunilor obligatorii prevăzute la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 11, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 39, statele membre pot solicita mențiuni suplimentare obligatorii pentru anumite tipuri sau categorii de produse alimentare, din următoarele motive:

| (a) | protecția sănătății publice; |
| --- | --- |

(a)

protecția sănătății publice;

| (b) | protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

(b)

protecția consumatorilor;

| (c) | combaterea fraudelor; |
| --- | --- |

(c)

combaterea fraudelor;

| (d) | protecția proprietății industriale și comerciale, a indicațiilor de proveniență
  regională
  , a denumirilor de origine și combaterea concurenței neloiale. |
| --- | --- |

(d)

protecția proprietății industriale și comerciale, a indicațiilor de proveniență
  regională
  , a denumirilor de origine și combaterea concurenței neloiale.

Astfel de măsuri nu trebuie să creeze obstacole în calea liberei circulații a bunurilor pe piața internă.

Articolul 37

Lapte și produse lactate

Statele membre pot adopta măsuri de derogare de la articolul 9 alineatul (1) și articolul 11 alineatul (2) în cazul laptelui și al produselor lactate ambalate în recipiente de sticlă destinate reutilizării.

Statele membre comunică Comisiei textul respectivelor măsuri, fără întârziere.

▐

Articolul 38

Produsele
  alimentare care nu sunt preambalate

(1)   
  În privința produselor alimentare care nu sunt preambalate, se furnizează mențiunile prevăzute la articolul 9 alineatul (1) litera (c).

(2)   
  Furnizarea altor mențiuni prevăzute la articolele 9 și 11 nu este obligatorie.

(3)
     
  Statele membre pot adopta norme detaliate privind modalitatea în care trebuie să figureze mențiunile specificate la alineatele (1) și (2).

(4)   Statele membre comunică fără întârziere Comisiei textul măsurilor prevăzute la alineatele (1) și (3).

Articolul 39

Procedura de notificare

(1)   Atunci când se face trimitere la prezentul articol, statele membre care consideră necesară adoptarea noii legislații privind informațiile referitoare la produsele alimentare trebuie să notifice în prealabil Comisia și celelalte state membre de măsurile avute în vedere și să specifice motivele care stau la baza lor.

(2)   Comisia consultă Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală înființat prin articolul 58 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 în cazul în care consideră că o astfel de consultare este utilă sau în cazul în care un stat membru solicită acest lucru.
  Comisia instituie, de asemenea, o procedură oficială de notificare destinată tuturor părților interesate, în conformitate cu dispozițiile Directivei 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice (41).

(3)   Statul membru în cauză poate lua măsurile avute în vedere numai la trei luni de la notificarea menționată la alineatul (1), cu condiția de a nu fi primit un aviz negativ din partea Comisiei.

(4)   În cazul în care avizul Comisiei este negativ, se va iniția procedura de reglementare menționată la articolul 41 alineatul (2) înainte de expirarea perioadei de trei luni prevăzută, pentru a stabili dacă măsurile avute în vedere pot fi puse în aplicare. Comisia poate solicita să se aducă anumite modificări măsurilor avute în vedere. Statul membru în cauză poate lua măsurile avute în vedere numai după ce Comisia a adoptat decizia finală.

▐

CAPITOLUL VII

DISPOZIȚII DE APLICARE, DISPOZIȚII DE MODIFICARE ȘI DISPOZIȚII FINALE

Articolul 40

Adaptări tehnice

Sub rezerva dispozițiilor privind modificările anexelor II și III prevăzute la articolul 11 alineatul (2) și articolul 22 alineatul (2), anexele pot fi modificate de către Comisie. Respectivele măsuri, care au scopul de a modifica anumite elemente neesențiale din prezentul regulament prin completarea acestuia, se adoptă
  prin intermediul actelor delegate,
  în conformitate cu
  articolul 42 și sub rezerva condițiilor prevăzute la articolele 43 și 44
  .

Articolul 41

Comitet

(1)   Comisia este asistată de Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.

(2)   În cazul în care se face referire la prezentul alineat, se aplică articolele 5 și 7 din Decizia 1999/468/CE, cu respectarea dispozițiilor articolului 8 din decizia menționată anterior.

Termenul prevăzut la articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE se stabilește la trei luni.

▐

Articolul 42

Exercitarea competențelor delegate

(1)
     
  Competența de adoptare a actelor delegate menționată la articolul 9 alineatul (1) litera (k), articolul 11 alineatul (2), articolul 14 alineatul (1), articolul 20 litera (e), articolul 22 alineatul (2), articolul 24 alineatul (2), articolul 26 alineatul (2), articolul 29 alineatul (1), articolul 30 alineatul (2) și alineatul (4), și articolul 33 alineatul (7), și articolul 40 este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la ... (42). Comisia prezintă un raport privind competențele delegate cel târziu cu șase luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se reînnoiește automat pentru perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul o revocă, în conformitate cu articolul 43.

(2)
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(3)
     
  Competența de a adopta acte delegate conferită Comisiei este supusă condițiilor prevăzute la articolele în condițiile stabilite la articolele 43 și 44.

Articolul 43

Revocarea competențelor delegate

(1)
     
  Delegarea de competențe menționată la articolul 9 alineatul (1) litera (k), articolul 11 alineatul (2), articolul 14 alineatul (1), articolul 20 litera (e), articolul 22 alineatul (2), articolul 24 alineatul (2), articolul 26 alineatul (2), articolul 29 alineatul (1), articolul 30 alineatul (2) și alineatul (4), și articolul 33 alineatul (7) și articolul 40 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu.

(2)
     
  Instituția care a inițiat o procedură internă pentru a decide dacă intenționează să revoce delegarea de competențe informează celălalt legislator și Comisia cel târziu cu o lună înaintea adoptării unei decizii finale, indicând competențele delegate care ar putea face obiectul unei revocări, precum și motivele acesteia.

(3)
     
  Decizia de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte imediat sau de la o dată ulterioară, menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate deja în vigoare. Decizia se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 44

Obiecțiuni la actele delegate

(1)
     
  Parlamentul European și Consiliul se pot opune actului delegat în termen de două luni de la data notificării.

La inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului, acest termen se prelungește cu o lună.

(2)
     
  În cazul în care, la expirarea acestui termen, nici Parlamentul European, nici Consiliul nu s-au opus actului delegat sau dacă, înaintea acestei date, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că au decis să nu formuleze obiecțiuni, actul delegat intră în vigoare la data prevăzută în dispozițiile acestuia.

Actul delegat poate fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și poate intra în vigoare înainte de expirarea perioadei respective în cazul în care atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia cu privire la intenția lor de a nu ridica obiecțiuni.

(3)
     
  În cazul în care Parlamentul European sau Consiliul se opun actului delegat, acesta nu intră în vigoare. Instituția care formulează obiecțiuni își expune motivele care au stat la baza acestora.

Articolul 45

Modificări la Regulamentul (CE) nr. 1924/2006

La articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006, primul și al doilea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:

„Obligația și modalitățile de furnizare a informațiilor în conformitate cu Capitolul IV, Secțiunea 3 din Regulamentul (UE) nr. .../... al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare (43) unde este făcută o mențiune nutrițională și/sau de sănătate se aplică mutatis mutandis, cu excepția publicității generice.

În plus, după caz, cantitatea (cantitățile) de substanță(e) care face (fac) obiectul unei mențiuni nutriționale sau de sănătate care nu apar în etichetarea nutrițională sunt menționate, de asemenea, în același câmp vizual cu declarația nutrițională și sunt formulate în conformitate cu articolele 30 și 31 din Regulamentul (UE) nr. .../...[privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare].

Articolul 46

Articolul 46

Modificări la Regulamentul (CE) nr. 1925/2006

Modificări la Regulamentul (CE) nr. 1925/2006

(1) Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 6 alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:
  „(6)   Adăugarea unei vitamine sau a unui mineral unui produs alimentar trebuie să se facă astfel încât respectiva vitamină sau respectivul mineral să fie prezent cel puțin într-o cantitate semnificativă atunci când se prevede la punctul (2) din Partea A a anexei X la Regulamentul (UE) nr. .../... al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare (44). Cantitățile minime, inclusiv orice cantitate mică, prin derogare de la cantitățile semnificative menționate anterior, pentru anumite produse alimentare sau categorii de produse alimentare se adoptă în conformitate cu procedura la care se face referire la articolul 14 alineatul (2). |
| --- | --- |

1.

La articolul 6 alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   Adăugarea unei vitamine sau a unui mineral unui produs alimentar trebuie să se facă astfel încât respectiva vitamină sau respectivul mineral să fie prezent cel puțin într-o cantitate semnificativă atunci când se prevede la punctul (2) din Partea A a anexei X la Regulamentul (UE) nr. .../... al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare (44). Cantitățile minime, inclusiv orice cantitate mică, prin derogare de la cantitățile semnificative menționate anterior, pentru anumite produse alimentare sau categorii de produse alimentare se adoptă în conformitate cu procedura la care se face referire la articolul 14 alineatul (2).

44

| 2. | La articolul 7 alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Etichetarea nutritivă a produselor la care au fost adăugate vitamine sau minerale și care sunt prevăzute prin prezentul regulament este obligatorie. Informațiile ce trebuie furnizate sunt specificate la articolul 29 alineatul (1) din [Regulamentul (UE) nr. .../... [privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare] și trebuie să includă cantitățile totale de vitamine și minerale prezente, atunci când acestea se adaugă produselor alimentare”. |
| --- | --- |

2.

La articolul 7 alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Etichetarea nutritivă a produselor la care au fost adăugate vitamine sau minerale și care sunt prevăzute prin prezentul regulament este obligatorie. Informațiile ce trebuie furnizate sunt specificate la articolul 29 alineatul (1) din [Regulamentul (UE) nr. .../... [privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare] și trebuie să includă cantitățile totale de vitamine și minerale prezente, atunci când acestea se adaugă produselor alimentare”.

Articolul 47

Articolul 47

Abrogare

Abrogare

(1)   Directivele 87/250/CEE, 94/54/CE, 1999/10/CE, 2000/13/CE, 2002/67/CE, 2004/77/CE și Regulamentul (CE) nr. 608/2004 se abrogă de la ... (45).

45

(2)   Directiva 90/496/CEE se abrogă de la ... (46).

46

(3)   Trimiterile la actele abrogate se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament.

Articolul 48

Articolul 48

Intrarea în vigoare

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 14 alineatul (1) se aplică de la ... (47).

47

Articolele 29-33 se aplică de la ... (47), cu excepția produselor alimentare etichetate de întreprinderi care au, la ... (48), mai puțin de
  100 de
  angajați și a căror cifră de afaceri anuală și/sau al căror total al bilanțului anual nu depășește
  5 milioane EUR
  , pentru care respectivele articole se aplică începând cu ... (49).

47

48

100 de

5 milioane EUR

49

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 77, 31.3.2009. p. 81.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 16 iunie 2010.

2

(3)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

3

(4)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22.

4

(5)  JO L 109, 6.5.2000, p. 29.

5

(6)  JO L 276, 6.10.1990, p. 40.

6

(7)  JO L 113, 30.4.1987, p. 57.

7

(8)  JO L 300, 23.11.1994, p. 14.

8

(9)  JO L 69, 16.3.1999, p. 22.

9

(10)  JO L 191, 19.7.2002, p. 20.

10

(11)  JO L 97, 1.4.2004, p. 44.

11

(12)  JO L 162, 30.4.2004, p. 76.

12

(13)  

  JO C 187 E, 24.7.2008, p. 160.

13

JO C 187 E, 24.7.2008, p. 160.

(14)  JO L 179, 14.7.1999, p. 1.

14

(15)  JO L 39, 13.2.2008, p. 16.

15

(16)  JO L 302, 19.10.1993, p. 1.

16

(17)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1.

17

(18)  JO L 404, 30.12.2006, p. 9.

18

(19)  JO L 165, 30.4.2004, p. 1.

19

(20)  JO L 404, 30.12.2006, p. 26.

20

(21)  

  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

21

JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

(22)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

22

Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(23)  
  18 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

23

18 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(24)  JO L 139, 30.4.2004, p. 1.

24

(25)  JO L 40, 11.2.1989, p. 27.

25

(26)  JO L 184, 15.7.1988, p. 61.

26

(27)  JO L 139, 30.4.2004, p. 55.

27

(28)  JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

28

(29)  

  JO L 247, 21.9.2007, p. 17.

29

JO L 247, 21.9.2007, p. 17.

(30)  

  JO L 91, 7.4.1999, p. 29.

30

JO L 91, 7.4.1999, p. 29.

(31)  

  JO L 401, 30.12.2006, p. 1.

31

JO L 401, 30.12.2006, p. 1.

(32)  

  JO L 339, 6.12.2006, p. 16.

32

JO L 339, 6.12.2006, p. 16.

(33)  JO L 144, 4.6.1997, p. 19.

33

(34)  
  5 ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

34

5 ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(35)  

  JO L 176, 6.7.1985, p. 18.

35

JO L 176, 6.7.1985, p. 18.

(36)  JO L 183, 12.7.2002, p. 51.

36

(37)  JO L 229, 30.8.1980, p. 1.

37

(38)  JO L 186, 30.6.1989, p. 27.

38

(39)  Cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

39

(40)  
  Cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

40

Cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(41)  

  JO L 204, 21.7.1998, p. 37.

41

JO L 204, 21.7.1998, p. 37.

(42)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

42

Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(43)  JO L ...,”.

43

(44)  JO L ...,”;

44

(45)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

45

(46)  Cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

46

(47)  Prima zi a lunii, 36 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament

47

(48)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

48

(49)  Prima zi a lunii, 60 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

49

Miercuri, 16 iunie 2010ANEXA I

DEFINIȚII SPECIFICE

menționate la articolul 2 alineatul (4)

| 1. | „declarația nutrițională” sau „etichetarea nutrițională” se referă la informațiile
  care menționează:







  (a) | valoarea energetică; sau |
| --- | --- | --- |

1.

„declarația nutrițională” sau „etichetarea nutrițională” se referă la informațiile
  care menționează:

(a)

valoarea energetică; sau

| (b) | valoarea energetică și unul sau mai multe din următoarele elemente nutritive
  și elementele componente ale acestora:







  — | grăsimi, |
| --- | --- | --- |

(b)

valoarea energetică și unul sau mai multe din următoarele elemente nutritive
  și elementele componente ale acestora:

—

grăsimi,

| — | carbohidrați, |
| --- | --- |

—

carbohidrați,

| — | fibre, |
| --- | --- |

—

fibre,

| — | proteine, |
| --- | --- |

—

proteine,

| — | sare, |
| --- | --- |

—

sare,

| — | vitaminele și mineralele menționate în anexa X, Partea A, punctul 1 și prezente în cantități semnificative după cum se prevede în anexa X, Partea A, punctul 2. |
| --- | --- |

—

vitaminele și mineralele menționate în anexa X, Partea A, punctul 1 și prezente în cantități semnificative după cum se prevede în anexa X, Partea A, punctul 2.

| 2. | „grăsimi” înseamnă lipidele totale, inclusiv fosfolipidele; |
| --- | --- |

2.

„grăsimi” înseamnă lipidele totale, inclusiv fosfolipidele;

| 3. | „acizi grași saturați” înseamnă acizii grași fără legătură dublă; |
| --- | --- |

3.

„acizi grași saturați” înseamnă acizii grași fără legătură dublă;

| 4. | „acizi grași trans” înseamnă acizi grași cu cel puțin o legătură dublă între atomi de carbon, neconjugată (și anume întreruptă de cel puțin o grupare metilen), în configurație trans; |
| --- | --- |

4.

„acizi grași trans” înseamnă acizi grași cu cel puțin o legătură dublă între atomi de carbon, neconjugată (și anume întreruptă de cel puțin o grupare metilen), în configurație trans;

| 5. | „acizi grași mononesaturați” înseamnă acizii grași cu o legătură dublă în poziție cis; |
| --- | --- |

5.

„acizi grași mononesaturați” înseamnă acizii grași cu o legătură dublă în poziție cis;

| 6. | „acizi grași polinesaturați” înseamnă acizi grași cu legături duble cis sau cismetilenice întrerupte; |
| --- | --- |

6.

„acizi grași polinesaturați” înseamnă acizi grași cu legături duble cis sau cismetilenice întrerupte;

| 7. | „carbohidrați” înseamnă orice carbohidrat care este metabolizat în organism și care include polioli; |
| --- | --- |

7.

„carbohidrați” înseamnă orice carbohidrat care este metabolizat în organism și care include polioli;

| 8. | „zaharuri” înseamnă toate monozaharidele și dizaharidele prezente într-un produs alimentar, cu excepția poliolilor
  , a izomaltulozei și a D-tagatozei; |
| --- | --- |

8.

„zaharuri” înseamnă toate monozaharidele și dizaharidele prezente într-un produs alimentar, cu excepția poliolilor
  , a izomaltulozei și a D-tagatozei;

| 9. | „polioli” înseamnă alcooli care conțin mai mult de două grupări hidroxil; |
| --- | --- |

9.

„polioli” înseamnă alcooli care conțin mai mult de două grupări hidroxil;

| 10. | „proteine” înseamnă conținutul de proteine calculat cu formula: proteine = azot total Kjeldahl × 6,25
  și azot total Kjeldahl x 6,38 pentru lactoproteine; |
| --- | --- |

10.

„proteine” înseamnă conținutul de proteine calculat cu formula: proteine = azot total Kjeldahl × 6,25
  și azot total Kjeldahl x 6,38 pentru lactoproteine;

| 11. | „sare” înseamnă conținutul de sare calculat cu formula: sare = sodiu × 2,5; |
| --- | --- |

11.

„sare” înseamnă conținutul de sare calculat cu formula: sare = sodiu × 2,5;

| 12. | „foiță de aur comestibilă” înseamnă un element decorativ comestibil pentru produse alimentare și băuturi, din foiță de aur de aproximativ 0,000125 mm sub formă de fulgi sau praf; |
| --- | --- |

12.

| 13. | „valoarea medie” înseamnă valoarea care reprezintă cel mai bine cantitatea de elemente nutritive conținută de un anumit produs alimentar și reflectă ajustări care iau în considerare variații sezoniere, modul de consumare și alți factori care ar putea determina variația valorii efective; |
| --- | --- |

13.

„valoarea medie” înseamnă valoarea care reprezintă cel mai bine cantitatea de elemente nutritive conținută de un anumit produs alimentar și reflectă ajustări care iau în considerare variații sezoniere, modul de consumare și alți factori care ar putea determina variația valorii efective;

| 14. | „
  fața ambalajului
  ” înseamnă
  latura sau suprafața ambalajului produsului alimentar
  care este cel mai probabil să fie
  afișată
  sau
  făcută vizibilă
  în condiții normale sau uzuale de vânzare sau utilizare. |
| --- | --- |

14.

„
  fața ambalajului
  ” înseamnă
  latura sau suprafața ambalajului produsului alimentar
  care este cel mai probabil să fie
  afișată
  sau
  făcută vizibilă
  în condiții normale sau uzuale de vânzare sau utilizare.

Miercuri, 16 iunie 2010ANEXA II

INGREDIENTE CARE
  POT CAUZA
  ALERGII SAU INTOLERANȚE

| 1. | Cereale care conțin gluten (adică grâu, secară, orz, ovăz, grâu spelt, grâu dur sau hibrizi ai acestora) și produse derivate, exceptând:






  (a) | siropurile de glucoză obținute din grâu, inclusiv dextroza (1); |
| --- | --- | --- |

1.

Cereale care conțin gluten (adică grâu, secară, orz, ovăz, grâu spelt, grâu dur sau hibrizi ai acestora) și produse derivate, exceptând:

(a)

siropurile de glucoză obținute din grâu, inclusiv dextroza (1);

| (b) | maltodextrină obținută din grâu (1); |
| --- | --- |

(b)

maltodextrină obținută din grâu (1);

| (c) | siropurile de glucoză obținute din orz; |
| --- | --- |

(c)

siropurile de glucoză obținute din orz;

| (d) | cereale utilizate pentru fabricarea distilatelor
  alcoolice
  ▐. |
| --- | --- |

(d)

cereale utilizate pentru fabricarea distilatelor
  alcoolice
  ▐.

| 2. | Crustacee și produse derivate. |
| --- | --- |

2.

Crustacee și produse derivate.

| 3. | Ouă și produse derivate. |
| --- | --- |

3.

Ouă și produse derivate.

| 4. | Pește și produse derivate, exceptând:






  (a) | gelatina de pește folosită ca suport pentru preparatele de vitamine sau carotenoide; |
| --- | --- | --- |

4.

Pește și produse derivate, exceptând:

(a)

gelatina de pește folosită ca suport pentru preparatele de vitamine sau carotenoide;

| (b) | gelatina de pește sau ihtiocolul folosit la limpezirea berii sau a vinului. |
| --- | --- |

(b)

gelatina de pește sau ihtiocolul folosit la limpezirea berii sau a vinului.

| 5. | Arahide și produse derivate. |
| --- | --- |

5.

Arahide și produse derivate.

| 6. | Soia și produse derivate, exceptând:






  (a) | uleiul și grăsimea de soia (1) rafinate complet; |
| --- | --- | --- |

6.

Soia și produse derivate, exceptând:

(a)

uleiul și grăsimea de soia (1) rafinate complet;

| (b) | tocoferolii naturali combinați (E306), tocoferolul D-alfa natural, acetatul de tocoferol D-alfa natural, succinatul de tocoferol D-alfa natural, obținuți din soia; |
| --- | --- |

(b)

tocoferolii naturali combinați (E306), tocoferolul D-alfa natural, acetatul de tocoferol D-alfa natural, succinatul de tocoferol D-alfa natural, obținuți din soia;

| (c) | fitosteroli și esterii de fitosterol derivați din uleiuri vegetale, obținute din soia; |
| --- | --- |

(c)

fitosteroli și esterii de fitosterol derivați din uleiuri vegetale, obținute din soia;

| (d) | esterul de stanol vegetal fabricat din steroli de ulei vegetal, obținuți din soia. |
| --- | --- |

(d)

esterul de stanol vegetal fabricat din steroli de ulei vegetal, obținuți din soia.

| 7. | Lapte și produse derivate (inclusiv lactoză), exceptând:






  (a) | zer utilizat pentru fabricarea distilaților
  alcoolici
  ▐; |
| --- | --- | --- |

7.

Lapte și produse derivate (inclusiv lactoză), exceptând:

(a)

zer utilizat pentru fabricarea distilaților
  alcoolici
  ▐;

| (b) | lactitol. |
| --- | --- |

(b)

lactitol.

| 8. | Fructe cu coajă, adică migdale (Amygdalus communis L.), alune de pădure (Corylus avellana), nuci (Juglans regia), anacarde (Anacardium occidentale), nuci Pecan [Carya illinoiesis (Wangenh.) K. Koch], nuci de Brazilia (Bertholletia excelsa), fistic (Pistacia vera), nuci de macadamia și nuci de Queensland (Macadamia ternifolia) și produse derivate, exceptând:






  (a) | fructe cu coajă utilizate pentru fabricarea distilatelor
  alcoolice
  ▐. |
| --- | --- | --- |

8.

Fructe cu coajă, adică migdale (Amygdalus communis L.), alune de pădure (Corylus avellana), nuci (Juglans regia), anacarde (Anacardium occidentale), nuci Pecan [Carya illinoiesis (Wangenh.) K. Koch], nuci de Brazilia (Bertholletia excelsa), fistic (Pistacia vera), nuci de macadamia și nuci de Queensland (Macadamia ternifolia) și produse derivate, exceptând:

(a)

fructe cu coajă utilizate pentru fabricarea distilatelor
  alcoolice
  ▐.

| 9. | Țelină și produse derivate. |
| --- | --- |

9.

Țelină și produse derivate.

| 10. | Muștar și produse derivate. |
| --- | --- |

10.

Muștar și produse derivate.

| 11. | Semințe de susan și produse derivate. |
| --- | --- |

11.

Semințe de susan și produse derivate.

| 12. | Dioxid de sulf și sulfiți în concentrații de peste 10 mg/kg sau 10 mg/litru, exprimate în SO2

  , în produsul destinat consumului
  . |
| --- | --- |

12.

Dioxid de sulf și sulfiți în concentrații de peste 10 mg/kg sau 10 mg/litru, exprimate în SO2

  , în produsul destinat consumului
  .

| 13. | Lupin și produse derivate. |
| --- | --- |

13.

Lupin și produse derivate.

| 14. | Moluște și produse derivate. |
| --- | --- |

14.

Moluște și produse derivate.

---

(1)  Și produsele obținute din acestea, în măsura în care procesul la care sunt supuse nu poate crește nivelul de alergenicitate estimat de autoritate pentru produsul de bază din care au fost obținute.

Miercuri, 16 iunie 2010ANEXA III

PRODUSE ALIMENTARE PE A CĂROR ETICHETĂ TREBUIE SĂ FIGUREZE UNA SAU MAI MULTE MENȚIUNI SUPLIMENTARE

| TIP SAU CATEGORIE DE PRODUS ALIMENTAR | MENTIUNI |
| --- | --- |
| 1.   PRODUSE ALIMENTARE AMBALATE ÎN ANUMITE GAZE |
| 1.1 | Produse alimentare a căror valabilitate a fost extinsă prin utilizarea gazelor de ambalare autorizată prin Directiva 89/107/CEE. |

TIP SAU CATEGORIE DE PRODUS ALIMENTAR

MENTIUNI

PRODUSE ALIMENTARE AMBALATE ÎN ANUMITE GAZE

1.1

Produse alimentare a căror valabilitate a fost extinsă prin utilizarea gazelor de ambalare autorizată prin Directiva 89/107/CEE.

„Ambalate în atmosferă protectoare”

2.
     
  PRODUSE DIN CARNE OBȚINUTE DE LA ANIMALE SACRIFICATE PRIN METODE SPECIALE

| 2.1. | Carne, respectiv produse din carne obținute de la animale care nu au fost asomate înainte de sacrificare, ci au fost sacrificate ritualic. |
| --- | --- |

2.1.

„Carne obținută prin sacrificare fără asomare”

PRODUSE ALIMENTARE CARE CONȚIN ÎNDULCITORI

| 3.1 | Produse alimentare care conțin un îndulcitor sau îndulcitori autorizați prin Directiva 89/107/CEE |
| --- | --- |

3.1

Produse alimentare care conțin un îndulcitor sau îndulcitori autorizați prin Directiva 89/107/CEE

mențiunea „conține îndulcitor(i)” însoțește numele produsului alimentar
  în câmpul vizual principal.

| 3.2 | Produse alimentare care conțin atât adaos de zahăr, cât și un îndulcitor sau îndulcitori autorizați prin Directiva 89/107/CEE |
| --- | --- |

3.2

Produse alimentare care conțin atât adaos de zahăr, cât și un îndulcitor sau îndulcitori autorizați prin Directiva 89/107/CEE

mențiunea „conține zahăr (zaharuri) și îndulcitor(i)” trebuie să fie adăugată la numele produsului alimentar.

| 3.3 | Produse alimentare care conțin aspartam autorizat prin Directiva 89/107/CEE |
| --- | --- |

3.3

Produse alimentare care conțin aspartam autorizat prin Directiva 89/107/CEE

„conține
  aspartam”

| 3.4 | Produse alimentare care conțin mai mult de 10 % polioli adăugați autorizați prin Directiva 89/107/CEE |
| --- | --- |

3.4

Produse alimentare care conțin mai mult de 10 % polioli adăugați autorizați prin Directiva 89/107/CEE

„consumul excesiv poate cauza efecte laxative”

PRODUSE ALIMENTARE CARE CONȚIN ACID GLICIRIZINIC SAU SAREA SA DE AMONIU

| 41 | Produsele zaharoase sau băuturile care conțin acid glicirizinic sau sarea sa de amoniu, din cauza adaosului unei(unor) substanțe precum planta de lemn dulce Glycyrrhiza glabra, într-o concentrație de 100 mg/kg sau 10 mg/l sau mai mult. |
| --- | --- |

41

Produsele zaharoase sau băuturile care conțin acid glicirizinic sau sarea sa de amoniu, din cauza adaosului unei(unor) substanțe precum planta de lemn dulce Glycyrrhiza glabra, într-o concentrație de 100 mg/kg sau 10 mg/l sau mai mult.

mențiunea „conține lemn dulce” se adaugă imediat după lista de ingrediente, cu excepția cazului în care termenul „lemn dulce” se află deja pe lista de ingrediente sau in numele produsului alimentar. În lipsa unei liste de ingrediente, mențiunea va fi specificată alături de numele produsului alimentar.

| 4.2 | Produsele zaharoase care conțin acid glicirizinic sau sarea sa de amoniu din cauza adaosului unei(unor) substanțe precum planta de lemn dulce Glycyrrhiza glabra, într-o concentrație de 4 g/kg sau mai mult. |
| --- | --- |

4.2

Produsele zaharoase care conțin acid glicirizinic sau sarea sa de amoniu din cauza adaosului unei(unor) substanțe precum planta de lemn dulce Glycyrrhiza glabra, într-o concentrație de 4 g/kg sau mai mult.

mențiunea „conține lemn dulce - persoanele care suferă de hipertensiune ar trebui să evite consumul excesiv” se adaugă imediat după lista de ingrediente În lipsa unei liste de ingrediente, mențiunea va fi specificată alături de numele produsului alimentar.

| 4.3 | Băuturi care conțin acid glicirizinic sau sarea sa de amoniu din cauza adaosului unei(unor) substanțe precum planta de lemn dulce Glycyrrhiza glabra, într-o concentrație de 50 mg/l sau mai mult sau de 300 mg/l sau mai mult, în cazul băuturilor cu o concentrație alcoolică mai mare de 1,2 % în volum (1). |
| --- | --- |

4.3

Băuturi care conțin acid glicirizinic sau sarea sa de amoniu din cauza adaosului unei(unor) substanțe precum planta de lemn dulce Glycyrrhiza glabra, într-o concentrație de 50 mg/l sau mai mult sau de 300 mg/l sau mai mult, în cazul băuturilor cu o concentrație alcoolică mai mare de 1,2 % în volum (1).

mențiunea „conține lemn dulce - persoanele care suferă de hipertensiune ar trebui să evite consumul excesiv” se adaugă imediat după lista de ingrediente În lipsa unei liste de ingrediente, mențiunea va fi specificată alături de numele produsului alimentar.

5.
     
  ALIMENTE CARE CONȚIN ACIZI GLUTAMICI SAU SĂRURI ALE ACESTORA

| 5.1 | Alimente care conțin unul sau mai mulți dintre aditivii alimentari E620, E621, E622, E623, E624 și E625 |
| --- | --- |

5.1

„conține ingrediente care măresc apetitul”

6.
     
  CARNE COMPUSĂ DIN BUCĂȚI DE CARNE COMBINATE

| 6.1 | Carne compusă din bucăți de carne combinate, care poate părea formată dintr-o singură bucată |
| --- | --- |

6.1

mențiunea „conține bucăți de carne combinate” însoțește numele produsului alimentar

BAUTURI CU UN CONTINUT RIDICAT DE CAFEINA

| 7.1 | Băuturile, cu excepția celor pe bază de cafea, ceai sau extract de cafea sau ceai, atunci când denumirea produsului alimentar include termenul „cafea” sau „ceai”, care:






  — | sunt destinate consumului fără modificări și conțin cafeină, oricare ar fi sursa acesteia, într-o proporție mai mare de 150 mg/l, sau |
| --- | --- | --- |

7.1

Băuturile, cu excepția celor pe bază de cafea, ceai sau extract de cafea sau ceai, atunci când denumirea produsului alimentar include termenul „cafea” sau „ceai”, care:

—

sunt destinate consumului fără modificări și conțin cafeină, oricare ar fi sursa acesteia, într-o proporție mai mare de 150 mg/l, sau

| — | sub formă de concentrat sau formă uscată și, după reconstituire, conțin cafeină, oricare ar fi sursa acesteia, într-o proporție mai mare de 150 mg/l |
| --- | --- |

—

sub formă de concentrat sau formă uscată și, după reconstituire, conțin cafeină, oricare ar fi sursa acesteia, într-o proporție mai mare de 150 mg/l

Mențiunea „conținut ridicat de cafeină” în același câmp vizual ca și denumirea băuturii, urmată de o mențiune, în paranteze și în conformitate cu articolul 14 alineatul (4) din prezentul regulament, a conținutului de cafeină exprimat în mg/100 ml.

PRODUSE ALIMENTARE CU ADAOS DE FITOSTEROLI, ESTERI DE FITOSTEROL, FITOSTANOLI SAU ESTERI DE FITOSTANOL

| 8.1 | Produse alimentare sau ingrediente alimentare cu adaos de fitosteroli, esteri de fitosterol, fitostanoli sau esteri de fitostanol |
| --- | --- |

8.1

Produse alimentare sau ingrediente alimentare cu adaos de fitosteroli, esteri de fitosterol, fitostanoli sau esteri de fitostanol

| (1) | mențiunea „cu adaos de steroli vegetali” sau „cu adaos de stanoli vegetali” în același câmp vizual cu denumirea produsului alimentar; |
| --- | --- |

(1)

mențiunea „cu adaos de steroli vegetali” sau „cu adaos de stanoli vegetali” în același câmp vizual cu denumirea produsului alimentar;

| (2) | în lista de ingrediente este menționată cantitatea de fitosteroli, esteri de fitosterol, fitostanoli sau esteri de fitostanol adăugați (exprimată în procente sau grame de steroli/stanoli vegetali liberi la 100 g sau la 100 ml de produs alimentar); |
| --- | --- |

(2)

în lista de ingrediente este menționată cantitatea de fitosteroli, esteri de fitosterol, fitostanoli sau esteri de fitostanol adăugați (exprimată în procente sau grame de steroli/stanoli vegetali liberi la 100 g sau la 100 ml de produs alimentar);

| (3) | se menționează că produsul este destinat exclusiv persoanelor care doresc să își reducă nivelul colesterolului din sânge; |
| --- | --- |

(3)

se menționează că produsul este destinat exclusiv persoanelor care doresc să își reducă nivelul colesterolului din sânge;

| (4) | se semnalează că pacienții care urmează un tratament de reducere a nivelului colesterolului trebuie să consume produsul doar sub supraveghere medicală; |
| --- | --- |

(4)

se semnalează că pacienții care urmează un tratament de reducere a nivelului colesterolului trebuie să consume produsul doar sub supraveghere medicală;

| (5) | se semnalează, în mod vizibil, că produsul poate să nu fie adecvat, din punct de vedere nutrițional, femeilor însărcinate, celor care alăptează și copiilor sub cinci ani; |
| --- | --- |

(5)

se semnalează, în mod vizibil, că produsul poate să nu fie adecvat, din punct de vedere nutrițional, femeilor însărcinate, celor care alăptează și copiilor sub cinci ani;

| (6) | se recomandă să se folosească produsul în cadrul unui regim echilibrat și variat, care să conțină un consum regulat de fructe și legume, pentru a ajuta la menținerea nivelului carotenoidelor; |
| --- | --- |

(6)

se recomandă să se folosească produsul în cadrul unui regim echilibrat și variat, care să conțină un consum regulat de fructe și legume, pentru a ajuta la menținerea nivelului carotenoidelor;

| (7) | în același câmp vizual cu mențiunea prevăzută la punctul 3, apare o mențiune prin care se recomandă a se evita un consum mai mare de 3 g/zi de steroli/stenoli vegetali adăugați; |
| --- | --- |

(7)

în același câmp vizual cu mențiunea prevăzută la punctul 3, apare o mențiune prin care se recomandă a se evita un consum mai mare de 3 g/zi de steroli/stenoli vegetali adăugați;

| (8) | este inclusă o definiție a porției de produs alimentar sau de ingredient alimentar (preferabil în g sau ml) cu o mențiune privind cantitatea de sterol/stenol vegetal conținută de fiecare porție. |
| --- | --- |

(8)

este inclusă o definiție a porției de produs alimentar sau de ingredient alimentar (preferabil în g sau ml) cu o mențiune privind cantitatea de sterol/stenol vegetal conținută de fiecare porție.

9.
     
  CARNE SI PRODUSE DIN CARNE DE PASARE

| 9.1 | Carne și produse din carne de pasăre pentru fabricarea cărora au fost utilizate proteine din carne de vită sau de porc. |
| --- | --- |

9.1

Utilizarea proteinelor din carne de vită sau de porc este întotdeauna indicată clar pe ambalaj.

---

(1)  Nivelurile se aplică produselor prezentate drept gata pentru consum sau celor reconstituite potrivit instrucțiunilor producătorilor.

Miercuri, 16 iunie 2010ANEXA IV

PRODUSE ALIMENTARE CARE SUNT SCUTITE DE LA CERINȚA
  ETICHETĂRII
  NUTRIȚIONALE OBLIGATORII

| — | fructe și legume proaspete, precum și
  produse neprelucrate care conțin un singur ingredient sau o singură categorie de ingrediente; |
| --- | --- |

—

fructe și legume proaspete, precum și
  produse neprelucrate care conțin un singur ingredient sau o singură categorie de ingrediente;

| — | produse prelucrate a căror prelucrare constă numai din afumare sau maturare și care conțin un singur ingredient sau o singură categorie de ingrediente; |
| --- | --- |

—

produse prelucrate a căror prelucrare constă numai din afumare sau maturare și care conțin un singur ingredient sau o singură categorie de ingrediente;

| — | apă minerală naturală sau alte tipuri de
  apă
  destinate
  consumului uman, inclusiv în cazul în care singurele ingrediente adăugate sunt dioxidul de carbon și/sau arome; |
| --- | --- |

—

apă minerală naturală sau alte tipuri de
  apă
  destinate
  consumului uman, inclusiv în cazul în care singurele ingrediente adăugate sunt dioxidul de carbon și/sau arome;

| — | ierburi, arome, condimente, mirodenii sau amestecuri ale acestora; |
| --- | --- |

—

ierburi, arome, condimente, mirodenii sau amestecuri ale acestora;

| — | sare și înlocuitori de sare; |
| --- | --- |

—

sare și înlocuitori de sare;

| — | zaharuri și noi tipuri de zaharuri; |
| --- | --- |

—

zaharuri și noi tipuri de zaharuri;

| — | tipuri de făină; |
| --- | --- |

—

tipuri de făină;

| — | produsele prevăzute de Directiva 1999/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 februarie 1999 privind extractele de cafea și de cicoare (1), boabe de cafea întregi sau măcinate și boabe de cafea decafeinizate întregi sau măcinate; |
| --- | --- |

—

produsele prevăzute de Directiva 1999/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 februarie 1999 privind extractele de cafea și de cicoare (1), boabe de cafea întregi sau măcinate și boabe de cafea decafeinizate întregi sau măcinate;

| — | infuzii de plante, ceai, ceai decafeinizat, ceai instant sau solubil sau extract de ceai, ceai sau extract de ceai solubil sau instant decafeinizat, la care nu s-au adăugat alte ingrediente; |
| --- | --- |

—

infuzii de plante, ceai, ceai decafeinizat, ceai instant sau solubil sau extract de ceai, ceai sau extract de ceai solubil sau instant decafeinizat, la care nu s-au adăugat alte ingrediente;

| — | oțeturi fermentate și înlocuitori de oțet, inclusiv cele la care s-au adăugat numai arome; |
| --- | --- |

—

oțeturi fermentate și înlocuitori de oțet, inclusiv cele la care s-au adăugat numai arome;

| — | arome; |
| --- | --- |

—

arome;

| — | aditivi alimentari; |
| --- | --- |

—

aditivi alimentari;

| — | adjuvanți tehnologici; |
| --- | --- |

—

adjuvanți tehnologici;

| — | enzime alimentare; |
| --- | --- |

—

enzime alimentare;

| — | produse alimentare cu efect colorant; |
| --- | --- |

—

produse alimentare cu efect colorant;

| — | foiță de aur comestibilă; |
| --- | --- |

—

foiță de aur comestibilă;

| — | gelatină; |
| --- | --- |

—

gelatină;

| — | compuși gelifianți; |
| --- | --- |

—

compuși gelifianți;

| — | drojdie; |
| --- | --- |

—

drojdie;

| — | produse din gama gumelor de mestecat; |
| --- | --- |

—

produse din gama gumelor de mestecat;

| — | produse alimentate care au designul sau ambalajul unor produse sezoniere, de lux sau de cadou; |
| --- | --- |

—

produse alimentate care au designul sau ambalajul unor produse sezoniere, de lux sau de cadou;

| — | dulciuri de sezon și produse din zahăr și ciocolată sub formă de figurine; |
| --- | --- |

—

dulciuri de sezon și produse din zahăr și ciocolată sub formă de figurine;

| — | ambalajele multiple compozite; |
| --- | --- |

—

ambalajele multiple compozite;

| — | asortimente; |
| --- | --- |

—

asortimente;

| — | produse alimentare ambalate sau în recipiente a căror suprafață maximă este mai mică de
  75 cm2; valoarea energetică astfel cum se menționează la articolul 29 alineatul (1) litera (a) este menționată în câmpul vizual principal; |
| --- | --- |

—

produse alimentare ambalate sau în recipiente a căror suprafață maximă este mai mică de
  75 cm2; valoarea energetică astfel cum se menționează la articolul 29 alineatul (1) litera (a) este menționată în câmpul vizual principal;

| — | produse alimentare vândute de persoane fizice în cadrul unor activități ocazionale și nu ca parte a unei întreprinderi, aceasta din urmă implicând o anumită continuitate a activităților și un anumit nivel de organizare; |
| --- | --- |

—

produse alimentare vândute de persoane fizice în cadrul unor activități ocazionale și nu ca parte a unei întreprinderi, aceasta din urmă implicând o anumită continuitate a activităților și un anumit nivel de organizare;

| — | alimente care nu sunt preambalate, inclusiv cele oferite în cadrul unităților de restaurație colectivă, destinate consumului imediat; |
| --- | --- |

—

alimente care nu sunt preambalate, inclusiv cele oferite în cadrul unităților de restaurație colectivă, destinate consumului imediat;

| — | produse fabricate artizanal; |
| --- | --- |

—

produse fabricate artizanal;

| — | produse alimentare comercializate direct de către agricultori; |
| --- | --- |

—

produse alimentare comercializate direct de către agricultori;

| — | produse alimentare furnizate direct de către
  mici operatori
  în cantități mici către consumatorul final sau centrele de comerț cu amănuntul locale care furnizează direct consumatorului; |
| --- | --- |

—

produse alimentare furnizate direct de către
  mici operatori
  în cantități mici către consumatorul final sau centrele de comerț cu amănuntul locale care furnizează direct consumatorului;

| — | produse alimentare în ambalaje interioare care nu sunt destinate vânzării fără un ambalaj exterior (informațiile nutriționale figurează pe ambalajul exterior cu excepția cazurilor în care aparțin categoriilor de produse alimentare care sunt scutite din prezenta anexă); |
| --- | --- |

—

produse alimentare în ambalaje interioare care nu sunt destinate vânzării fără un ambalaj exterior (informațiile nutriționale figurează pe ambalajul exterior cu excepția cazurilor în care aparțin categoriilor de produse alimentare care sunt scutite din prezenta anexă);

| — | produse alimentare a căror cantitate nu depășește 5 g /ml; |
| --- | --- |

—

produse alimentare a căror cantitate nu depășește 5 g /ml;

| — | sticle care au un marcaj indelebil. |
| --- | --- |

—

sticle care au un marcaj indelebil.

---

(1)  JO L 66, 13.3.1999, p. 26.

Miercuri, 16 iunie 2010ANEXA V

DENUMIREA PRODUSULUI ALIMENTAR ȘI MENȚIUNI SPECIFICE SUPLIMENTARE

PARTEA A –   DENUMIREA PRODUSULUI ALIMENTAR

| 1. | Utilizarea în statul membru de comercializare a denumirii de comercializare sub care produsul este fabricat legal și comercializat în statul membru de producție este admisă.
  Cu toate acestea, atunci când aplicarea celorlalte dispoziții ale prezentului regulament, în special cele prevăzute la articolul 9, nu este de natură să permită consumatorilor din statul membru de comercializare să cunoască natura reală a produsului și să îl distingă de produsele cu care ar putea fi confundat, denumirea produsului este însoțită de alte informații descriptive care trebuie să figureze
  în același câmp vizual adiacent cu denumirea produsului alimentar și care trebuie să fie scrise cu caractere clare și ușor de citit
  . |
| --- | --- |

1.

Utilizarea în statul membru de comercializare a denumirii de comercializare sub care produsul este fabricat legal și comercializat în statul membru de producție este admisă.

Cu toate acestea, atunci când aplicarea celorlalte dispoziții ale prezentului regulament, în special cele prevăzute la articolul 9, nu este de natură să permită consumatorilor din statul membru de comercializare să cunoască natura reală a produsului și să îl distingă de produsele cu care ar putea fi confundat, denumirea produsului este însoțită de alte informații descriptive care trebuie să figureze
  în același câmp vizual adiacent cu denumirea produsului alimentar și care trebuie să fie scrise cu caractere clare și ușor de citit
  .

| 2. | În cazuri excepționale, denumirea produsului statului membru de producție nu se utilizează în statul membru de comercializare, atunci când produsul pe care ea îl desemnează este atât de diferit, din punct de vedere al compoziției sau al fabricării sale, de produsul cunoscut sub această denumire, încât dispozițiile de la punctul 1 nu sunt suficiente pentru a garanta în statele membre în care se comercializează o informare corectă a consumatorului. |
| --- | --- |

2.

În cazuri excepționale, denumirea produsului statului membru de producție nu se utilizează în statul membru de comercializare, atunci când produsul pe care ea îl desemnează este atât de diferit, din punct de vedere al compoziției sau al fabricării sale, de produsul cunoscut sub această denumire, încât dispozițiile de la punctul 1 nu sunt suficiente pentru a garanta în statele membre în care se comercializează o informare corectă a consumatorului.

| 3. | Nicio denumire protejată ca proprietate intelectuală, marcă de fabrică sau denumire comercială nu se poate substitui denumirii produsului. |
| --- | --- |

3.

Nicio denumire protejată ca proprietate intelectuală, marcă de fabrică sau denumire comercială nu se poate substitui denumirii produsului.

PARTEA B –   MENȚIUNI OBLIGATORII CARE ÎNSOȚESC DENUMIREA PRODUSULUI ALIMENTAR

| 1. | Denumirea produsului alimentar cuprinde sau este însoțită de o mențiune a stării fizice în care se găsește produsul alimentar sau a tratamentului specific care i-a fost aplicat (de exemplu: praf,
  recongelat,
  liofilizat, congelat, congelat rapid,
  dezghețat,
  concentrat, afumat), în toate cazurile în care omiterea acestei indicații ar putea induce cumpărătorul în eroare. |
| --- | --- |

1.

Denumirea produsului alimentar cuprinde sau este însoțită de o mențiune a stării fizice în care se găsește produsul alimentar sau a tratamentului specific care i-a fost aplicat (de exemplu: praf,
  recongelat,
  liofilizat, congelat, congelat rapid,
  dezghețat,
  concentrat, afumat), în toate cazurile în care omiterea acestei indicații ar putea induce cumpărătorul în eroare.

| 2. | Produsele alimentare tratate prin radiație ionizantă vor prezenta una din următoarele indicații:
  „iradiat” sau „tratat prin radiație ionizantă”. |
| --- | --- |

2.

Produsele alimentare tratate prin radiație ionizantă vor prezenta una din următoarele indicații:

„iradiat” sau „tratat prin radiație ionizantă”.

| 3. | Denumirea produsului alimentar indică toate ingredientele care provin dintr-o origine animală diferită de animalul principal pentru produse de carne care au aspect de tranșă, ciozvârtă, felie, porție sau carcasă de carne, precum și pentru produsele din pește. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Denumirea produsului alimentar de pe eticheta oricărui produs de carne care are aspect de tranșă, ciozvârtă, felie, porție sau carcasă de carne sau de carne conservată include o mențiune referitoare la:









  (a) | orice ingredient adăugat de origine animală diferită de restul cărnii; și |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

orice ingredient adăugat de origine animală diferită de restul cărnii; și

| (b) | orice adaos de apă în următoarele circumstanțe:








  — | în cazul cărnii gătite și negătite, sau a cărnii conservate gătite, orice adaos de apă în proporție mai mare de 5 % din masa produsului |
| --- | --- | --- |

(b)

orice adaos de apă în următoarele circumstanțe:

—

în cazul cărnii gătite și negătite, sau a cărnii conservate gătite, orice adaos de apă în proporție mai mare de 5 % din masa produsului

| — | în cazul cărnii conservate negătite, orice adaos de apă în proporție mai mare de 10 % din masa produsului. |
| --- | --- |

—

în cazul cărnii conservate negătite, orice adaos de apă în proporție mai mare de 10 % din masa produsului.

| 5. | Denumirea produsului alimentar de pe eticheta oricărui produs din pește care are un aspect de tranșă, filé, felie sau porție de pește include o mențiune referitoare la:









  (a) | orice adaos dintr-un ingredient de origine vegetală sau de origine animală dar care nu provine de la un pește; și |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

orice adaos dintr-un ingredient de origine vegetală sau de origine animală dar care nu provine de la un pește; și

| (b) | orice adaos de apă în proporție mai mare de 5 % din masa produsului. |
| --- | --- |

(b)

orice adaos de apă în proporție mai mare de 5 % din masa produsului.

PARTEA C –   CERINȚE SPECIFICE PRIVIND DENUMIREA DE „CARNE TOCATĂ”

| 1. | Criterii de compoziție controlate pe baza unei medii zilnice: | Conținutul de grăsimi | Raport țesut conjunctiv/
  proteine din carne |
| --- | --- | --- | --- |
| — | carne tocată slabă |

1.

Criterii de compoziție controlate pe baza unei medii zilnice:

Conținutul de grăsimi

Raport țesut conjunctiv/

proteine din carne

—

carne tocată slabă

≤ 7 %

≤ 12

| — | carne tocată pură de vită |
| --- | --- |

—

carne tocată pură de vită

≤ 20 %

≤ 15

| — | carne tocată conținând și carne de porc |
| --- | --- |

—

carne tocată conținând și carne de porc

≤ 30 %

≤ 18

| — | carne tocată provenind de la alte specii |
| --- | --- |

—

carne tocată provenind de la alte specii

≤ 25 %

≤ 15

| 2. | Prin derogare de la cerințele prevăzute în capitolul IV din secțiunea V a anexei III la Regulamentul (CE) nr. 853/2004, etichetarea trebuie să prezinte mențiunile următoare: | „procent de grăsimi mai mic de ...”, |
| --- | --- | --- |

2.

Prin derogare de la cerințele prevăzute în capitolul IV din secțiunea V a anexei III la Regulamentul (CE) nr. 853/2004, etichetarea trebuie să prezinte mențiunile următoare:

„procent de grăsimi mai mic de ...”,

| | „raportul țesut conjunctiv/ proteine din carne mai mic de...”. |
| --- | --- |

„raportul țesut conjunctiv/ proteine din carne mai mic de...”.

| 3. | Statele membre pot autoriza introducerea pe piața internă a cărnii tocate care nu îndeplinește criteriile prevăzute la punctul (1) din prezenta parte, prin aplicarea unei mărci comerciale naționale care nu poate fi confundată cu mărcile comerciale definite la articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 853/2004. |
| --- | --- |

3.

Statele membre pot autoriza introducerea pe piața internă a cărnii tocate care nu îndeplinește criteriile prevăzute la punctul (1) din prezenta parte, prin aplicarea unei mărci comerciale naționale care nu poate fi confundată cu mărcile comerciale definite la articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 853/2004.

PARTEA D –
     
  CERINȚE SPECIFICE PRIVIND DENUMIREA MEMBRANELOR PENTRU CÂRNAȚI

În lista ingredientelor, membranele pentru cârnați sunt menționate în felul următor:

| — | „membrană naturală”, atunci când membrana utilizată la producerea cârnaților provine de la tractul intestinal al animalelor biongulate |
| --- | --- |

—

„membrană naturală”, atunci când membrana utilizată la producerea cârnaților provine de la tractul intestinal al animalelor biongulate

| — | „membrană artificială” în alte cazuri. |
| --- | --- |

—

„membrană artificială” în alte cazuri.

În cazul în care o membrană artificială nu este comestibilă, acest lucru trebuie specificat ca atare.

PARTEA E –
     
  DENUMIREA COMERCIALĂ A PRODUSELOR ALIMENTARE CARE SUNT ASEMĂNĂTOARE CU ALTE PRODUSE ALIMENTARE (LISTA URMĂTOARE CONȚINE EXEMPLE)

Produsele alimentare care sunt asemănătoare cu alte produse alimentare sau în care s-a înlocuit un ingredient cu un produs de imitație, se etichetează după cum urmează:

| Abatere în ceea ce privește tipul, calitatea și compoziția | Denumirea comercială |
| --- | --- |
| În comparație cu brânza, înlocuirea totală sau parțială a grăsimii din lapte cu grăsime vegetală | „Înlocuitor de brânză” |
| În comparație cu șunca, modificarea compoziției prin introducerea unor ingrediente mărunțite cu un conținut de carne mult mai redus | „Înlocuitor de șuncă” |

Abatere în ceea ce privește tipul, calitatea și compoziția

Denumirea comercială

În comparație cu brânza, înlocuirea totală sau parțială a grăsimii din lapte cu grăsime vegetală

„Înlocuitor de brânză”

În comparație cu șunca, modificarea compoziției prin introducerea unor ingrediente mărunțite cu un conținut de carne mult mai redus

„Înlocuitor de șuncă”

Miercuri, 16 iunie 2010ANEXĂ VI

SPECIFICAREA ȘI DENUMIREA INGREDIENTELOR

PARTEA A –   DISPOZIȚII SPECIFICE PRIVIND SPECIFICAREA INGREDIENTELOR ÎN ORDINEA GREUTĂȚII LOR

| Categoria de ingredient | Dispoziție privind specificarea în funcție de greutate |
| --- | --- |
| 1. | Adaos de apă și produse volatile |

Categoria de ingredient

Dispoziție privind specificarea în funcție de greutate

1.

Adaos de apă și produse volatile

Se afișează în ordinea greutății lor în cadrul produsului finit. Cantitatea de apă adăugată ca ingredient într-un produs alimentar este determinată scăzând din cantitatea totală a produsului finit cantitatea totală a celorlalte ingrediente utilizate. Această cantitate poate să nu fie luată în considerare dacă, în greutate, ea nu depășește 5 % din produsul finit.

| 2. | Ingrediente utilizate în formă concentrată sau deshidratată și reconstituite în momentul fabricării |
| --- | --- |

2.

Ingrediente utilizate în formă concentrată sau deshidratată și reconstituite în momentul fabricării

Se afișează în ordinea greutății înregistrate înainte de a fi transformate în concentrat sau deshidratate.

| 3. | Ingrediente utilizate în produse alimentare concentrate sau deshidratate care sunt destinate reconstituirii prin adaos de apă |
| --- | --- |

3.

Ingrediente utilizate în produse alimentare concentrate sau deshidratate care sunt destinate reconstituirii prin adaos de apă

Pot fi afișate în ordinea proporției în produsul reconstituit cu condiția ca lista ingredientelor să prezinte o specificare precum „ingredientele produsului reconstituit” sau „ingrediente ale produsului gata preparat”.

| 4. | Fructe, legume sau ciuperci, din care nici una nu predomină cantitativ în mod semnificativ și care sunt folosite în proporții care pot varia, utilizate într-un amestec, ca ingrediente ale unui produs alimentar |
| --- | --- |

4.

Fructe, legume sau ciuperci, din care nici una nu predomină cantitativ în mod semnificativ și care sunt folosite în proporții care pot varia, utilizate într-un amestec, ca ingrediente ale unui produs alimentar

Pot fi grupate pe lista ingredientelor sub denumirea „fructe”, „legume” sau „ciuperci” urmată de specificarea „în proporții variabile”, urmate imediat de o lista a fructelor, legumelor sau ciupercilor prezente. În astfel de cazuri, amestecul este cuprins în lista cu ingrediente în conformitate cu articolul 19 alineatul (1), în funcție de greutatea totală a fructelor, legumelor sau ciupercilor prezente.

| 5. | Amestecurile
  sau preparatele din
  condimente sau ierburi, atunci când nici unul sau nici una nu predomină în proporție, în funcție de greutate |
| --- | --- |

5.

Amestecurile
  sau preparatele din
  condimente sau ierburi, atunci când nici unul sau nici una nu predomină în proporție, în funcție de greutate

Pot fi afișate în altă ordine, cu condiția ca lista ingredientelor să fie însoțită de o specificare cum ar fi „în proporție variabilă”.

| 6. | Ingrediente care reprezintă mai puțin de 2 % din produsul finit |
| --- | --- |

6.

Ingrediente care reprezintă mai puțin de 2 % din produsul finit

Pot fi afișate într-o ordine diferită, după celelalte ingrediente.

| 7. | Ingrediente care sunt asemănătoare sau se pot înlocui unul cu altul, care ar putea fi utilizate în fabricarea sau prepararea unui produs alimentar fără a-i modifica compoziția, natura sau valoarea percepută, și cu condiția ca acestea să reprezinte mai puțin de 2 % din produsul finit |
| --- | --- |

7.

Ingrediente care sunt asemănătoare sau se pot înlocui unul cu altul, care ar putea fi utilizate în fabricarea sau prepararea unui produs alimentar fără a-i modifica compoziția, natura sau valoarea percepută, și cu condiția ca acestea să reprezinte mai puțin de 2 % din produsul finit

Pot fi desemnate pe lista ingredientelor prin construcții precum „conține ... și/sau ...”, în cazul în care cel puțin unul din cel mult două ingrediente sunt prezente în produsul finit. Această dispoziție nu se aplică în cazul aditivilor sau al ingredientelor menționate în partea C a prezentei anexe.

PARTEA B –   DESEMNAREA ANUMITOR INGREDIENTE PRIN DENUMIREA UNEI CATEGORII ÎN LOC DE O DENUMIRE SPECIFICĂ

Ingredientele care aparțin uneia din categoriile de produse alimentare enumerate mai jos și care sunt componentele unui alt produs alimentar pot fi desemnate numai prin denumirea acestei categorii.

| Definiția categoriei de produs alimentar | Denumire |
| --- | --- |
| 1. | Uleiuri rafinate, altele decât uleiul de măsline |

Definiția categoriei de produs alimentar

Denumire

1.

Uleiuri rafinate, altele decât uleiul de măsline

„Ulei”, completată fie prin calificativul „animal”
  (sau indicarea originii animale specifice)
  , fie
  ,
  după caz, indicându-se originea vegetală specifică a acestuia.

În cazul în care nu se poate garanta absența anumitor uleiuri vegetale, este obligatorie precizarea „Poate conține ...”.

Adjectivul „hidrogenat” trebuie să însoțească indicarea unui ulei hidrogenat ▐.

| 2. | Grăsimi rafinate |
| --- | --- |

2.

Grăsimi rafinate

„Grăsime”, completată ▐prin indicarea originii specifice vegetale sau animale.

Adjectivul „hidrogenat” trebuie să însoțească indicarea unei grăsimi hidrogenate, cu excepția cazurilor în care cantitatea de acizi grași saturați sau trans este inclusă în declarația nutrițională

| 3. | Amestecuri de făină provenind din două sau mai multe specii de cereale |
| --- | --- |

3.

Amestecuri de făină provenind din două sau mai multe specii de cereale

„Făină”, urmată de enumerarea speciilor de cereale din care provine, în ordinea descrescătoare a greutății

| 4. | Amidon
  ,
  amidoane modificate pe cale fizică sau enzimatică
  , amidon prăjit sau dextrinat, amidon modificat prin tratament acid sau alcalin și amidon albit |
| --- | --- |

4.

Amidon
  ,
  amidoane modificate pe cale fizică sau enzimatică
  , amidon prăjit sau dextrinat, amidon modificat prin tratament acid sau alcalin și amidon albit

„Amidon”

| 5. | Orice specie de pește, atunci când peștele constituie un ingredient al altui produs alimentar și sub rezerva că denumirea și prezentarea acestui produs nu se referă la o specie anume de pește |
| --- | --- |

5.

Orice specie de pește, atunci când peștele constituie un ingredient al altui produs alimentar și sub rezerva că denumirea și prezentarea acestui produs nu se referă la o specie anume de pește

„Pește”

| 6. | Orice tip de brânză, atunci când brânza sau amestecul de brânzeturi constituie un ingredient al altui produs alimentar și sub rezerva că denumirea și prezentarea acestui produs nu se referă la un tip anume de brânză |
| --- | --- |

6.

Orice tip de brânză, atunci când brânza sau amestecul de brânzeturi constituie un ingredient al altui produs alimentar și sub rezerva că denumirea și prezentarea acestui produs nu se referă la un tip anume de brânză

„Brânzeturi”

| 7. | Orice mirodenie care nu depășește 2 % din greutatea produsului |
| --- | --- |

7.

Orice mirodenie care nu depășește 2 % din greutatea produsului

„Mirodenie (mirodenii)” sau „amestec de mirodenii”

| 8. | Orice plante aromatice sau părți de plante aromatice care nu depășesc 2 % din greutatea produsului |
| --- | --- |

8.

Orice plante aromatice sau părți de plante aromatice care nu depășesc 2 % din greutatea produsului

„Plantă(plante) aromatică(aromatice)” sau „amestec de plante aromatice”

| 9. | Orice preparate de gume utilizate în fabricarea gumei de bază pentru gumele de mestecat |
| --- | --- |

9.

Orice preparate de gume utilizate în fabricarea gumei de bază pentru gumele de mestecat

„Gumă bază”

| 10. | Pesmet de orice origine |
| --- | --- |

10.

Pesmet de orice origine

„Pesmet”

| 11. | Orice categorie de zaharoze |
| --- | --- |

11.

Orice categorie de zaharoze

„Zahăr”

| 12. | Dextroză anhidră sau monohidrată |
| --- | --- |

12.

Dextroză anhidră sau monohidrată

„Dextroză”

| 13. | Sirop de glucoză și sirop de glucoză anhidru |
| --- | --- |

13.

Sirop de glucoză și sirop de glucoză anhidru

„Sirop de glucoză”

| 14. | Toate proteinele din lapte (cazeine, cazeinate și proteine din zer) și amestecurile lor |
| --- | --- |

14.

Toate proteinele din lapte (cazeine, cazeinate și proteine din zer) și amestecurile lor

„Proteine din lapte”

| 15. | Unt de cacao de presiune, de evacuare sau rafinat |
| --- | --- |

15.

Unt de cacao de presiune, de evacuare sau rafinat

„Unt de cacao”

| 16. | Extrase naturale din fructe, legume și plante, respectiv părți de plante comestibile, care sunt obținute prin procedee mecanico-fizice și care sunt utilizate în formă concentrată pentru colorarea produselor alimentare. |
| --- | --- |

16.

„Produse alimentare cu efect colorant”

| 17. | Toate tipurile de vin astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 |
| --- | --- |

17.

Toate tipurile de vin astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1493/1999

„Vin”

| 18. | Mușchii scheletici (1) ai mamiferelor și ai speciilor de păsări recunoscute ca fiind adecvate consumului uman împreună cu țesutul inclus în mod natural sau aderent, în cazul în care conținutul total de grăsime și țesut conjunctiv nu depășește valorile indicate mai jos și în cazul în care carnea reprezintă un ingredient al altui aliment.
  Carnea care este desprinsă mecanic de pe oase și care nu intră sub incidența definiției cărnii separate mecanic, în sensul Regulamentului (CE) nr. 853/2004, intră sub incidența acestei definiții.


  Conținuturile maxime de grăsime și țesut conjunctiv pentru ingredientele desemnate de termenul „carne de ...” |
| --- | --- |

18.

Mușchii scheletici (1) ai mamiferelor și ai speciilor de păsări recunoscute ca fiind adecvate consumului uman împreună cu țesutul inclus în mod natural sau aderent, în cazul în care conținutul total de grăsime și țesut conjunctiv nu depășește valorile indicate mai jos și în cazul în care carnea reprezintă un ingredient al altui aliment.
  Carnea care este desprinsă mecanic de pe oase și care nu intră sub incidența definiției cărnii separate mecanic, în sensul Regulamentului (CE) nr. 853/2004, intră sub incidența acestei definiții.

Conținuturile maxime de grăsime și țesut conjunctiv pentru ingredientele desemnate de termenul „carne de ...”

„carne de ...” și denumirea (2) speciilor de animale de la care provine

| Specii | Grăsimi (%) | Țesut conjunctiv (3) (%) |
| --- | --- | --- |
| Mamiferele (altele decât iepurii și porcinele) și amestecurile de specii în care predomină mamiferele. | 25 | 25 |
| Porcine | 30 | 25 |
| Păsări și iepuri | 15 | 10 |

Specii

Grăsimi (%)

Țesut conjunctiv (3) (%)

Mamiferele (altele decât iepurii și porcinele) și amestecurile de specii în care predomină mamiferele.

25

25

Porcine

30

25

Păsări și iepuri

15

10

Dacă aceste limite maxime sunt depășite, dar toate celelalte criterii pentru definirea termenului „carne” sunt respectate, conținutul de „carne de ...” trebuie să fie ajustat în sens descrescător în consecință iar lista ingredientelor trebuie să menționeze, pe lângă termenul „carne de ...”, prezența grăsimilor și/sau a țesutului conjunctiv.

| 19. | Toate tipurile de produse cuprinse în definiția „carne separată mecanic”. |
| --- | --- |

19.

Toate tipurile de produse cuprinse în definiția „carne separată mecanic”.

„carne separată mecanic” și denumirea (2) speciilor de animale de la care provine

PARTEA C –   DESEMNAREA ANUMITOR INGREDIENTE CU DENUMIREA CATEGORIEI ACESTORA, URMATA DE DENUMIREA SPECIFICA SAU DE NUMARUL CE

Aditivi alimentari sau enzime, altele decât cele specificate în articolul 21 litera (b) aparținând uneia dintre categoriile enumerate în prezenta parte, trebuie să fie desemnate cu denumirea categoriei acestora, urmată de denumirea specifică sau, dacă este cazul, de numărul CE. În cazul în care un ingredient aparține mai multor categorii, este indicată categoria care corespunde funcției sale principale în cazul alimentului respectiv. Cu toate acestea, indicația „amidon modificat” trebuie întotdeauna să fie însoțită de indicarea originii sale vegetale specifice, atunci când acest ingredient poate să conțină gluten.

| | Acidifiant |
| --- | --- |

Acidifiant

| | Corector de aciditate |
| --- | --- |

Corector de aciditate

| | Antiaglomerant |
| --- | --- |

Antiaglomerant

| | Antispumant |
| --- | --- |

Antispumant

| | Antioxidant |
| --- | --- |

Antioxidant

| | Agent de încărcare |
| --- | --- |

Agent de încărcare

| | Colorant |
| --- | --- |

Colorant

| | Emulsificator |
| --- | --- |

Emulsificator

| | Săruri de topire (4) |
| --- | --- |

Săruri de topire (4)

| | Enzime

   (5) |
| --- | --- |

Enzime

   (5)

| | Agent de întărire |
| --- | --- |

Agent de întărire

| | Potențiator de aromă |
| --- | --- |

Potențiator de aromă

| | Ameliorator de făină |
| --- | --- |

Ameliorator de făină

| | Gelifiant |
| --- | --- |

Gelifiant

| | Agent de glazurare |
| --- | --- |

Agent de glazurare

| | Agent de umezire |
| --- | --- |

Agent de umezire

| | Amidon modificat (5) |
| --- | --- |

Amidon modificat (5)

| | Extract de celuloză

   (5) |
| --- | --- |

Extract de celuloză

   (5)

| | Conservant |
| --- | --- |

Conservant

| | Gaz de propulsare |
| --- | --- |

Gaz de propulsare

| | Agent de afânare |
| --- | --- |

Agent de afânare

| | Stabilizator |
| --- | --- |

Stabilizator

| | Îndulcitor |
| --- | --- |

Îndulcitor

| | Agent de îngroșare |
| --- | --- |

Agent de îngroșare

PARTEA D –   DESEMNAREA AROMELOR PE LISTA INGREDIENTELOR

| 1. | Aromele sunt desemnate fie sub numele de „aromă(e)”, fie sub o denumire mai specifică sau o descriere a aromei. |
| --- | --- |

1.

Aromele sunt desemnate fie sub numele de „aromă(e)”, fie sub o denumire mai specifică sau o descriere a aromei.

| 2. | Chinina și/sau cafeina folosite ca arome pentru producerea sau prepararea unui aliment se menționează în funcție de denumire pe lista ingredientelor, imediat după cuvântul „aromă/arome”. |
| --- | --- |

2.

Chinina și/sau cafeina folosite ca arome pentru producerea sau prepararea unui aliment se menționează în funcție de denumire pe lista ingredientelor, imediat după cuvântul „aromă/arome”.

| 3. | Termenul „natural” sau orice altă expresie care, în esență, are același înțeles poate fi utilizat doar pentru aromele în care componenta de aromatizare conține în exclusivitate substanțele aromatizante în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) litera (b) punctul (i) din Directiva 88/388/CEE și/sau preparatele aromatizante prevăzute la articolul 1 alineatul (2) litera (c) din directiva respectivă. |
| --- | --- |

3.

Termenul „natural” sau orice altă expresie care, în esență, are același înțeles poate fi utilizat doar pentru aromele în care componenta de aromatizare conține în exclusivitate substanțele aromatizante în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) litera (b) punctul (i) din Directiva 88/388/CEE și/sau preparatele aromatizante prevăzute la articolul 1 alineatul (2) litera (c) din directiva respectivă.

| 4. | Dacă denumirea aromei conține o trimitere la natura sau la originea vegetală sau animală a substanțelor utilizate, termenul „natural” sau orice altă expresie care în esență are același înțeles nu poate fi utilizat decât dacă partea aromatizantă a fost izolată prin procedee fizice corespunzătoare, prin procedee enzimatice sau microbiologice, sau prin procedee tradiționale de preparare a produselor alimentare numai sau aproape numai plecând de la alimentul sau de la sursa de arome respectivă. |
| --- | --- |

4.

Dacă denumirea aromei conține o trimitere la natura sau la originea vegetală sau animală a substanțelor utilizate, termenul „natural” sau orice altă expresie care în esență are același înțeles nu poate fi utilizat decât dacă partea aromatizantă a fost izolată prin procedee fizice corespunzătoare, prin procedee enzimatice sau microbiologice, sau prin procedee tradiționale de preparare a produselor alimentare numai sau aproape numai plecând de la alimentul sau de la sursa de arome respectivă.

PARTEA E –   DESEMNAREA INGREDIENTELOR COMPUSE

| 1. | Un ingredient compus poate să figureze pe lista ingredientelor sub denumirea sa, în măsura în care aceasta este prevăzută de reglementări sau este consacrată prin folosire, în funcție de ponderea sa cantitativă, și urmat imediat de enumerarea propriilor ingrediente. |
| --- | --- |

1.

Un ingredient compus poate să figureze pe lista ingredientelor sub denumirea sa, în măsura în care aceasta este prevăzută de reglementări sau este consacrată prin folosire, în funcție de ponderea sa cantitativă, și urmat imediat de enumerarea propriilor ingrediente.

| 2. | Enumerarea ingredientelor nu este obligatorie pentru ingredientele compuse:






  (a) | în cazul în care compoziția ingredientului compus este definită în legislația în vigoare a Uniunii și în măsura în care ingredientul compus reprezintă mai puțin de 2 % din produsul finit; cu toate acestea, respectiva dispoziție nu se aplică aditivilor alimentari, sub rezerva dispozițiilor articolului 21 literele (a) - (d); sau |
| --- | --- | --- |

2.

Enumerarea ingredientelor nu este obligatorie pentru ingredientele compuse:

(a)

în cazul în care compoziția ingredientului compus este definită în legislația în vigoare a Uniunii și în măsura în care ingredientul compus reprezintă mai puțin de 2 % din produsul finit; cu toate acestea, respectiva dispoziție nu se aplică aditivilor alimentari, sub rezerva dispozițiilor articolului 21 literele (a) - (d); sau

| (b) | în cazul ingredientelor compuse formate din amestecuri de condimente și/sau plante aromatice, care reprezintă mai puțin de 2 % din produsul finit, cu excepția aditivilor alimentari, sub rezerva dispozițiilor articolului (21) literele (a) - (d); sau |
| --- | --- |

(b)

în cazul ingredientelor compuse formate din amestecuri de condimente și/sau plante aromatice, care reprezintă mai puțin de 2 % din produsul finit, cu excepția aditivilor alimentari, sub rezerva dispozițiilor articolului (21) literele (a) - (d); sau

| (c) | în cazul în care ingredientul compus este un aliment pentru care legislația Uniunii nu prevede indicarea listei de ingrediente. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care ingredientul compus este un aliment pentru care legislația Uniunii nu prevede indicarea listei de ingrediente.

---

(1)  Diafragma și mușchii maseteri fac parte din mușchii scheletici în timp ce inima, limba, mușchii capului (alții decât mușchii maseteri), mușchii carpieni, tarsieni și cei ai cozii sunt excluși.

(2)  Pentru etichetarea în limba engleză, această desemnare poate fi înlocuită prin denumirea generică a ingredientului pentru speciile de animale în cauză.

(3)  Conținutul de țesut conjunctiv se calculează pe baza raportului dintre conținutul de colagen și conținutul de proteină din carne. Conținutul de colagen se obține prin înmulțirea conținutului de hidroxiprolină cu 8.

(4)  Doar pentru brânzeturile topite și produsele pe bază de brânzeturi topite.

(5)  
  Indicarea denumirii specifice sau a numărului CE nu sunt obligatorii.

Miercuri, 16 iunie 2010ANEXA VII

INDICAREA CANTITATIVĂ A INGREDIENTELOR

| 1. | Nu este necesară indicarea cantitativă:






  (a) | pentru un ingredient sau o categorie de ingrediente:






  (i) | a căror greutate netă după scurgere este indicată în conformitate cu punctul 5 la anexa VIII; sau |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Nu este necesară indicarea cantitativă:

(a)

pentru un ingredient sau o categorie de ingrediente:

(i)

a căror greutate netă după scurgere este indicată în conformitate cu punctul 5 la anexa VIII; sau

| (ii) | a căror cantitate este obligatoriu să figureze deja pe etichetă în conformitate cu dispozițiile Uniunii; sau |
| --- | --- |

(ii)

a căror cantitate este obligatoriu să figureze deja pe etichetă în conformitate cu dispozițiile Uniunii; sau

| (iii) | care sunt utilizate în doză mică în scopul aromatizării; sau |
| --- | --- |

(iii)

care sunt utilizate în doză mică în scopul aromatizării; sau

| (iv) | care, deși figurează în denumirea alimentului, nu pot să influențeze alegerea consumatorului din statul membru de comercializare deoarece variația de cantitate nu este esențială pentru a caracteriza alimentul sau de natură să îl distingă de alte produse similare; sau |
| --- | --- |

(iv)

care, deși figurează în denumirea alimentului, nu pot să influențeze alegerea consumatorului din statul membru de comercializare deoarece variația de cantitate nu este esențială pentru a caracteriza alimentul sau de natură să îl distingă de alte produse similare; sau

| (b) | atunci când dispozițiile Uniunii speciale stabilesc în mod precis cantitatea de ingredient sau categoria de ingrediente fără a prevedea indicarea lor pe etichetă; sau |
| --- | --- |

(b)

atunci când dispozițiile Uniunii speciale stabilesc în mod precis cantitatea de ingredient sau categoria de ingrediente fără a prevedea indicarea lor pe etichetă; sau

| (c) | în cazurile la care se face referire în anexa VI partea A punctele 4 și 5. |
| --- | --- |

(c)

în cazurile la care se face referire în anexa VI partea A punctele 4 și 5.

| 2. | Articolul 23 alineatul (1) literele (a) și (b) nu se aplică în cazul:






  (a) | oricărui ingredient sau categorie de ingrediente cuprinse în indicația „cu îndulcitor(i)” sau „cu zahăr (zaharuri) și îndulcitor(i)” în cazul în care acea indicație însoțește denumirea alimentului, în conformitate cu anexa III; sau |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 23 alineatul (1) literele (a) și (b) nu se aplică în cazul:

(a)

oricărui ingredient sau categorie de ingrediente cuprinse în indicația „cu îndulcitor(i)” sau „cu zahăr (zaharuri) și îndulcitor(i)” în cazul în care acea indicație însoțește denumirea alimentului, în conformitate cu anexa III; sau

| (b) | oricărei vitamine și mineral adăugate în cazul în care această substanță face obiectul unei declarații nutriționale. |
| --- | --- |

(b)

oricărei vitamine și mineral adăugate în cazul în care această substanță face obiectul unei declarații nutriționale.

| 3. | Indicarea cantității unui ingredient sau categorie de ingrediente:






  (a) | este exprimată în procente care trebuie să corespundă cantității de ingredient sau de ingrediente în momentul utilizării acestuia/acestora; și |
| --- | --- | --- |

3.

Indicarea cantității unui ingredient sau categorie de ingrediente:

(a)

este exprimată în procente care trebuie să corespundă cantității de ingredient sau de ingrediente în momentul utilizării acestuia/acestora; și

| (b) | apare în cadrul sau imediat lângă denumirea alimentului sau în lista ingredientelor, lângă ingredientul sau categoria de ingrediente în cauză. |
| --- | --- |

(b)

apare în cadrul sau imediat lângă denumirea alimentului sau în lista ingredientelor, lângă ingredientul sau categoria de ingrediente în cauză.

| 4. | Prin derogare de la punctul 3,






  (a) | în cazul în care alimentele au suferit o pierdere de umiditate ca urmare a unui tratament termic sau de alt tip, cantitatea trebuie exprimată în procente care trebuie să corespundă cantității de ingredient(e) utilizată/utilizate raportată la produsul finit, cu excepția cazului în care această cantitate sau cantitatea totală a tuturor ingredientelor indicate pe etichetă depășește 100 %, caz în care cantitatea este indicată pe baza greutății ingredientului/ingredientelor utilizat(e) la prepararea a 100 g de produs finit; |
| --- | --- | --- |

4.

Prin derogare de la punctul 3,

(a)

în cazul în care alimentele au suferit o pierdere de umiditate ca urmare a unui tratament termic sau de alt tip, cantitatea trebuie exprimată în procente care trebuie să corespundă cantității de ingredient(e) utilizată/utilizate raportată la produsul finit, cu excepția cazului în care această cantitate sau cantitatea totală a tuturor ingredientelor indicate pe etichetă depășește 100 %, caz în care cantitatea este indicată pe baza greutății ingredientului/ingredientelor utilizat(e) la prepararea a 100 g de produs finit;

| (b) | cantitatea ingredientelor volatile este indicată în funcție de cantitatea din produsul finit; |
| --- | --- |

(b)

cantitatea ingredientelor volatile este indicată în funcție de cantitatea din produsul finit;

| (c) | cantitatea de ingrediente utilizate în formă concentrată sau deshidratată și reconstituite pe parcursul procesului de fabricație poate fi indicată în funcție de greutatea de dinainte de concentrare sau deshidratare; |
| --- | --- |

(c)

cantitatea de ingrediente utilizate în formă concentrată sau deshidratată și reconstituite pe parcursul procesului de fabricație poate fi indicată în funcție de greutatea de dinainte de concentrare sau deshidratare;

| (d) | în cazul alimentelor concentrate sau deshidratate, care urmează a fi reconstituite prin adăugarea de apă, cantitatea de ingrediente poate fi indicată în funcție de cantitatea din produsul reconstituit. |
| --- | --- |

(d)

în cazul alimentelor concentrate sau deshidratate, care urmează a fi reconstituite prin adăugarea de apă, cantitatea de ingrediente poate fi indicată în funcție de cantitatea din produsul reconstituit.

Miercuri, 16 iunie 2010ANEXA VIII

DECLARAREA CANTITĂȚII NETE

| 1. | Nu este obligatorie indicarea cantității nete în cazul alimentelor:






  (a) | care sunt supuse unor pierderi considerabile din volumul sau din masa lor
  sau
  care
  nu sunt preambalate și
  sunt vândute la bucată sau cântărite în fața cumpărătorului; sau |
| --- | --- | --- |

1.

Nu este obligatorie indicarea cantității nete în cazul alimentelor:

(a)

care sunt supuse unor pierderi considerabile din volumul sau din masa lor
  sau
  care
  nu sunt preambalate și
  sunt vândute la bucată sau cântărite în fața cumpărătorului; sau

| (b) | a căror cantitate netă este mai mică de 5 grame sau de 5 mililitri; această dispoziție nu se aplică, cu toate acestea, în cazul ingredientelor și plantelor aromatice; sau |
| --- | --- |

(b)

a căror cantitate netă este mai mică de 5 grame sau de 5 mililitri; această dispoziție nu se aplică, cu toate acestea, în cazul ingredientelor și plantelor aromatice; sau

| (c) | pentru care există derogări în alte dispoziții juridice. |
| --- | --- |

(c)

pentru care există derogări în alte dispoziții juridice.

| 2. | Atunci când indicarea unui anumit tip de cantitate (cum ar fi cantitatea nominală, cantitatea minimală, cantitatea medie) este prevăzută de dispozițiile Uniunii sau, în absența acestora, de dispozițiile de drept intern, această cantitate este cantitatea netă în sensul prezentului regulament. |
| --- | --- |

2.

Atunci când indicarea unui anumit tip de cantitate (cum ar fi cantitatea nominală, cantitatea minimală, cantitatea medie) este prevăzută de dispozițiile Uniunii sau, în absența acestora, de dispozițiile de drept intern, această cantitate este cantitatea netă în sensul prezentului regulament.

| 3. | Atunci când un produs preambalat este constituit din două sau mai multe produse preambalate individuale, care conțin aceeași cantitate din același produs, indicarea cantității nete este dată menționând cantitatea netă conținută în fiecare ambalaj individual și numărul lor total. Totuși, aceste mențiuni nu sunt obligatorii atunci când numărul total al ambalajelor individuale poate să fie ușor de văzut și de calculat din exterior și atunci când cel puțin o indicație a cantității nete din fiecare ambalaj individual poate să fie clar văzută din exterior. |
| --- | --- |

3.

Atunci când un produs preambalat este constituit din două sau mai multe produse preambalate individuale, care conțin aceeași cantitate din același produs, indicarea cantității nete este dată menționând cantitatea netă conținută în fiecare ambalaj individual și numărul lor total. Totuși, aceste mențiuni nu sunt obligatorii atunci când numărul total al ambalajelor individuale poate să fie ușor de văzut și de calculat din exterior și atunci când cel puțin o indicație a cantității nete din fiecare ambalaj individual poate să fie clar văzută din exterior.

| 4. | Atunci când un produs preambalat este constituit din două sau mai multe ambalaje individuale, care nu sunt considerate unități de vânzare, indicarea cantității nete este dată menționând cantitatea netă totală și numărul total de ambalaje individuale. |
| --- | --- |

4.

Atunci când un produs preambalat este constituit din două sau mai multe ambalaje individuale, care nu sunt considerate unități de vânzare, indicarea cantității nete este dată menționând cantitatea netă totală și numărul total de ambalaje individuale.

| 5. | Atunci când un aliment solid este prezentat într-un mediu lichid de acoperire, greutatea netă după scurgere a componentei solide este, de asemenea, indicată pe etichetă.
  În sensul prezentului punct, prin „mediu lichid” se înțeleg produsele menționate în continuare, eventual în amestecuri între ele și, de asemenea, atunci când ele se prezintă congelate sau congelate rapid, cu condiția ca lichidul să nu fie decât accesoriu în raport cu elementele esențiale ale acestui preparat și să nu influențeze, în consecință, în mod decisiv cumpărarea: apă, soluții apoase de săruri, saramuri, soluții apoase de acizi alimentari, oțet, soluții apoase de zaharuri, soluții apoase de alte substanțe sau materii edulcorante, sucuri de fructe sau de legume în cazul fructelor sau legumelor.
  ▐ |
| --- | --- |

5.

Atunci când un aliment solid este prezentat într-un mediu lichid de acoperire, greutatea netă după scurgere a componentei solide este, de asemenea, indicată pe etichetă.

În sensul prezentului punct, prin „mediu lichid” se înțeleg produsele menționate în continuare, eventual în amestecuri între ele și, de asemenea, atunci când ele se prezintă congelate sau congelate rapid, cu condiția ca lichidul să nu fie decât accesoriu în raport cu elementele esențiale ale acestui preparat și să nu influențeze, în consecință, în mod decisiv cumpărarea: apă, soluții apoase de săruri, saramuri, soluții apoase de acizi alimentari, oțet, soluții apoase de zaharuri, soluții apoase de alte substanțe sau materii edulcorante, sucuri de fructe sau de legume în cazul fructelor sau legumelor.

▐

Miercuri, 16 iunie 2010ANEXA IX

CONCENTRAȚIA ALCOOLICĂ

Concentrația alcoolică reală în volum a băuturilor care conțin mai mult de 1,2 % de alcool în volum este indicată printr-o cifră care nu are mai mult de o zecimală. Aceasta este urmată de simbolul „% vol” și poate fi precedată de termenul „alcool” sau de abrevierea „alc.”.

Concentrația alcoolică este stabilită la 20o C.

Toleranțele pozitive și negative permise în ceea ce privește indicarea concentrației alcoolice în volum și exprimate în valori absolute sunt enumerate în tabelul următor. Acestea se aplică fără a aduce atingere toleranțelor care rezultă din metoda de analiză utilizată pentru determinarea concentrației alcoolice.

| Descrierea băuturii | Toleranță pozitivă sau negativă |
| --- | --- |
| 1. | Bere cu o concentrație alcoolică care nu depășește 5,5 % vol.; băuturi de la subpoziția 22.07 B II din Tariful Vamal Comun și fabricate din struguri; |

Descrierea băuturii

Toleranță pozitivă sau negativă

1.

Bere cu o concentrație alcoolică care nu depășește 5,5 % vol.; băuturi de la subpoziția 22.07 B II din Tariful Vamal Comun și fabricate din struguri;

0,5 % vol;

| 2. | Bere cu o concentrație alcoolică care depășește 5,5 % vol.; băuturi de la subpoziția 22.07 B I din Tariful Vamal Comun și fabricate din struguri; diverse tipuri de cidru, cidru din pere și alte băuturi fermentate similare, obținute din alte fructe decât struguri, eventual petiante sau spumante; băuturi pe bază de miere fermentată; |
| --- | --- |

2.

Bere cu o concentrație alcoolică care depășește 5,5 % vol.; băuturi de la subpoziția 22.07 B I din Tariful Vamal Comun și fabricate din struguri; diverse tipuri de cidru, cidru din pere și alte băuturi fermentate similare, obținute din alte fructe decât struguri, eventual petiante sau spumante; băuturi pe bază de miere fermentată;

1 % vol;

| 3. | Băuturi care conțin fructe sau părți de plante macerate |
| --- | --- |

3.

Băuturi care conțin fructe sau părți de plante macerate

1,5 % vol;

| 4. | Orice alte băuturi care conțin mai mult de1,2 % alcool în volum |
| --- | --- |

4.

Orice alte băuturi care conțin mai mult de1,2 % alcool în volum

0,3 % vol;

Miercuri, 16 iunie 2010ANEXA X

CONSUMUL DE REFERINȚĂ

PARTEA A –   CONSUMUL
  ZILNIC
  DE REFERINȚĂ DE VITAMINE ȘI MINERALE (ADULȚI)

1.   Vitamine și minerale care pot fi declarate și dozele zilnice recomandate ale acestora (DZR)

| Vitamina A (μg) | 800 |
| --- | --- |
| Vitamina D (μg) | 5 |
| Vitamina E (mg) | 12 |
| Vitamina K (μg) | 75 |
| Vitamina C (mg) | 80 |
| Tiamină
  (vitamina B1)
  (mg) | 1,1 |
| Riboflavină (mg) | 1,4 |
| Niacină (mg) | 16 |
| Vitamina B6 (mg) | 1,4 |
| Acid folic (μg) | 200 |
| Vitamina B12 (μg) | 2,5 |
| Biotină
  (μg) | 50 |
| Acid pantotenic (mg) | 6 |
| Potasiu (mg) | 2 000 |
| Clorură (mg) | 800 |
| Calciu (mg) | 800 |
| Fosfor (mg) | 700 |
| Fier (mg) | 14 |
| Magneziu (mg) | 375 |
| Zinc (mg) | 10 |
| Cupru (mg) | 1 |
| Mangan (mg) | 2 |
| Fluorură (mg) | 3,5 |
| Seleniu (μg) | 55 |
| Crom (μg) | 40 |
| Molibden (μg) | 50 |
| Iod (μg) | 150 |
| | |

Vitamina A (μg)

800

Vitamina D (μg)

5

Vitamina E (mg)

12

Vitamina K (μg)

75

Vitamina C (mg)

80

Tiamină
  (vitamina B1)
  (mg)

1,1

Riboflavină (mg)

1,4

Niacină (mg)

16

Vitamina B6 (mg)

1,4

Acid folic (μg)

200

Vitamina B12 (μg)

2,5

Biotină
  (μg)

50

Acid pantotenic (mg)

6

Potasiu (mg)

2 000

Clorură (mg)

800

Calciu (mg)

800

Fosfor (mg)

700

Fier (mg)

14

Magneziu (mg)

375

Zinc (mg)

10

Cupru (mg)

1

Mangan (mg)

2

Fluorură (mg)

3,5

Seleniu (μg)

55

Crom (μg)

40

Molibden (μg)

50

Iod (μg)

150

2.   Cantități semnificative de vitamine și minerale

În general, cantitatea care trebuie luată în considerare pentru a stabili ce înseamnă cantitate semnificativă reprezintă 15 % din doza recomandată prevăzută la punctul 1 pentru 100 g sau 100 ml sau per ambalaj, în cazul în care acesta conține numai o singură porție.

PARTEA B –   CONSUMUL
  ZILNIC
  DE REFERINȚĂ DE ENERGIE ȘI NUTRIENȚI SELECTAȚI ALȚII DECÂT VITAMINE ȘI MINERALE (ADULȚI) (1)

| Energie sau nutrient | Consumul de Referință |
| --- | --- |
| Energie | ▐2 000 kcal ▐ |
| Proteine | 80 g |
| Grăsime totală | 70 g |
| Acizi grași saturați | 20 g |
| Glucide | 230 g |
| Zaharuri | 90 g |
| Sare | 6 g |

Energie sau nutrient

Consumul de Referință

Energie

▐2 000 kcal ▐

Proteine

80 g

Grăsime totală

70 g

Acizi grași saturați

20 g

Glucide

230 g

Zaharuri

90 g

Sare

6 g

---

(1)  
  Consumul de referință este prezentat cu titlu indicativ; va fi definit mai detaliat de către Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară.

Miercuri, 16 iunie 2010ANEXA XI

FACTORI DE CONVERSIE

FACTORI DE CONVERSIE PENTRU CALCULUL VALORII ENERGETICE

Valoarea energetică care urmează să fie declarată se calculează utilizând următorii factori de conversie:

| — | glucide (cu excepția poliolilor) |
| --- | --- |

—

glucide (cu excepția poliolilor)

4 kcal/g ▐

| — | polioli |
| --- | --- |

—

polioli

2,4 kcal/g ▐

| — | proteine |
| --- | --- |

—

proteine

4 kcal/g ▐

| — | lipide |
| --- | --- |

—

lipide

9 kcal/g ▐

| — | salatrim |
| --- | --- |

—

salatrim

6 kcal/g ▐

| — | alcool etilic (etanol) |
| --- | --- |

—

alcool etilic (etanol)

7 kcal/g ▐

| — | acizi organici |
| --- | --- |

—

acizi organici

3 kcal/g ▐

Miercuri, 16 iunie 2010ANEXA XII

EXPRIMAREA ȘI PREZENTAREA DECLARAȚIEI NUTRIȚIONALE

PARTEA A -   EXPRIMAREA DECLARATIEI NUTRITIONALE

Unitățile care vor fi folosite în declarația nutrițională sunt următoarele:

| — | energie |
| --- | --- |

—

energie

kJ și kcal

| — | lipide |
| --- | --- |

—

lipide

grame (g)

| — | glucide |
| --- | --- |

—

glucide

| — | fibre |
| --- | --- |

—

fibre

| — | proteine |
| --- | --- |

—

proteine

| — | sare |
| --- | --- |

—

sare

| — | vitamine și minerale |
| --- | --- |

—

vitamine și minerale

unitățile menționate în anexa X partea A punctul 1

| — | alte substanțe |
| --- | --- |

—

alte substanțe

unitățile potrivite pentru substanțele individuale în cauză

PARTEA B –   ORDINEA PREZENTARII DECLRAȚIEI PRIVIND COMPONENTELE GLIUCIDELOR ȘI GRASIMILOR

| 1. | În cazul în care poliolii și/sau amidonul sunt declarate, această declarație trebuie prezentată în următoarea ordine:






  glucide | g |
| --- | --- | --- |
| din care: |
| — | zaharuri |

1.

În cazul în care poliolii și/sau amidonul sunt declarate, această declarație trebuie prezentată în următoarea ordine:

glucide

g

din care:

—

zaharuri

g

| — | polioli |
| --- | --- |

—

polioli

g

| — | amidon |
| --- | --- |

—

amidon

g

| 2. | În cazul în care cantitatea și/sau tipul de acizi grași este declarată, această declarație trebuie prezentată în următoarea ordine:






  lipide | g |
| --- | --- | --- |
| din care: |
| — | acizi grași saturați |

2.

În cazul în care cantitatea și/sau tipul de acizi grași este declarată, această declarație trebuie prezentată în următoarea ordine:

lipide

g

din care:

—

acizi grași saturați

g

| — | acizi grași trans |
| --- | --- |

—

acizi grași trans

g

| — | acizi grași mononesaturați |
| --- | --- |

—

acizi grași mononesaturați

g

| — | acizi grași polinesaturați |
| --- | --- |

—

acizi grași polinesaturați

g

PARTEA C –   ORDINEA PREZENTARII VALORII VNERGETICE SI NUTRIENTILOR CARE APAR INTR-O DECLARATIE NUTRITIONALA

Ordinea prezentării informațiilor referitoare la valoarea energetică și nutrienți, după caz, este următoarea:

| valoare energetică | ▐ kcal |
| --- | --- |
| lipide | g |
| ▐ |
| acizi grași saturați | g |
| zahăr | g |
| sare | g |
| proteine | g |
| glucide | g |
| ▐ |
| fibre | |
| acizi grași trans naturali | g |
| acizi grași trans artificiali | g |
| acizi grași mononesaturați | g |
| acizi grași polinesaturați | g |
| polioli | g |
| colesterol | g |
| amidon | g |
| vitamine și minerale | unitățile menționate în anexa X partea A punctul 1 |
| alte substanțe | unitățile potrivite pentru substanțele individuale în cauză |

valoare energetică

▐ kcal

lipide

g

▐

acizi grași saturați

g

zahăr

g

sare

g

proteine

g

glucide

g

▐

fibre

acizi grași trans naturali

g

acizi grași trans artificiali

g

acizi grași mononesaturați

g

acizi grași polinesaturați

g

polioli

g

colesterol

g

amidon

g

vitamine și minerale

unitățile menționate în anexa X partea A punctul 1

alte substanțe

unitățile potrivite pentru substanțele individuale în cauză

---

Joi, 17 iunie 2010

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/235 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/235

---

Joi, 17 iunie 2010Oferta publică de valori mobiliare și armonizarea obligațiilor de transparență (modificarea Directivelor 2003/71/CE și 2004/109/CE) ***I

P7_TA(2010)0227

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2003/71/CE privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și 2004/109/CE privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată (COM(2009)0491 – C7-0170/2009 – 2009/0132(COD))

2011/C 236 E/48

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0491),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolele 44 și 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0170/2009),

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolele 50 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (1),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 februarie 2010 (2),

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0102/2010),

| 1. | adoptă în primă lectură poziția prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă în primă lectură poziția prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 19, 26.1.2010, p. 1.

(2)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

Joi, 17 iunie 2010P7_TC1-COD(2009)0132

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 iunie 2010 în vederea adoptării directivei 2010/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/71/CE privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și a Directivei 2004/109/CE privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2010/73/UE.)

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/236 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/236

---

Joi, 17 iunie 2010Program de documentare a capturilor de ton roșu (Thunnus thynnus)***I

P7_TA(2010)0228

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui program de documentare a capturilor de ton roșu (Thunnus thynnus) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1984/2003 (COM(2009)0406 – C7-0124/2009 – 2009/0116(COD))

2011/C 236 E/49

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0406),

având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0124/2009),

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 martie 2010 (1),

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7–0119/2010),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

Joi, 17 iunie 2010P7_TC1-COD(2009)0116

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 iunie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui program de documentare a capturilor de ton roșu (Thunnus thynnus) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1984/2003 al Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 640/2010)

---

| 12.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 236/237 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 236/237

---

Joi, 17 iunie 2010Aplicarea dispozițiilor acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de Informații Schengen în Republica Bulgaria și în România *

P7_TA(2010)0229

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 iunie 2010 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aplicarea dispozițiilor acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de Informații Schengen în Republica Bulgaria și în România (06714/2010 – C7-0067/2010 – 2010/0814(NLE))

2011/C 236 E/50

(Consultare)

Parlamentul European,

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06714/2010),

având în vedere articolul 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 25 aprilie 2005, în temeiul căruia Consiliul a consultat Parlamentul (C7-0067/2010),

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0199/2010),

| 1. | aprobă proiectul de decizie a Consiliului astfel cum a fost modificat; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de decizie a Consiliului astfel cum a fost modificat;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul supus consultării; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul supus consultării;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE CONSILIU | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Proiect de decizie


  Considerentul 3 |
| „(3) | La XXXX 2010, Consiliul a ajuns la concluzia că Republica Bulgaria si România au îndeplinit condițiile în acest domeniu. Prin urmare, este posibilă stabilirea unei date de la care acquis-ul Schengen referitor la Sistemul de Informații Schengen (SIS) poate fi aplicat în acele state membre.” |

TEXTUL PROPUS DE CONSILIU

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Proiect de decizie

Considerentul 3

„(3)

La XXXX 2010, Consiliul a ajuns la concluzia că Republica Bulgaria si România au îndeplinit condițiile în acest domeniu. Prin urmare, este posibilă stabilirea unei date de la care acquis-ul Schengen referitor la Sistemul de Informații Schengen (SIS) poate fi aplicat în acele state membre.”

| „(3) | La XXXX 2010, Consiliul a ajuns la concluzia că Republica Bulgaria și România au îndeplinit condițiile în acest domeniu. Prin urmare, este posibilă stabilirea unei date de la care acquis-ul Schengen referitor la Sistemul de Informații Schengen (SIS) poate fi aplicat în acele state membre.
  În perioada de șase luni care începe la data intrării în vigoare a prezentei decizii, fiecare dintre statele membre vizate ar trebui să informeze în scris Parlamentul European și Consiliul în legătură cu măsurile pe care intenționează să le ia ca urmare a recomandărilor formulate în rapoartele de evaluare și menționate în cadrul rapoartelor de monitorizare și care nu au fost puse în aplicare până în prezent.
  ” |
| --- | --- |

„(3)

La XXXX 2010, Consiliul a ajuns la concluzia că Republica Bulgaria și România au îndeplinit condițiile în acest domeniu. Prin urmare, este posibilă stabilirea unei date de la care acquis-ul Schengen referitor la Sistemul de Informații Schengen (SIS) poate fi aplicat în acele state membre.
  În perioada de șase luni care începe la data intrării în vigoare a prezentei decizii, fiecare dintre statele membre vizate ar trebui să informeze în scris Parlamentul European și Consiliul în legătură cu măsurile pe care intenționează să le ia ca urmare a recomandărilor formulate în rapoartele de evaluare și menționate în cadrul rapoartelor de monitorizare și care nu au fost puse în aplicare până în prezent.
  ”

---