# Euroopa Liidu C 247/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.247.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 247 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide25. august 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.247.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 247

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide25. august 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 247/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2011/C 247/02 | EFTA Järelevalveameti teadaanne (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõige 4) – Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine seoses regulaarlendude korraldamisega Norras | 2 |
| 2011/C 247/03 | EFTA Järelevalveameti teadaanne (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõige 5) – Pakkumismenetlus seoses Norras regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2011/C 247/01

Euro vahetuskurss

1

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2011/C 247/02

EFTA Järelevalveameti teadaanne (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõige 4) – Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine seoses regulaarlendude korraldamisega Norras

2

2011/C 247/03

EFTA Järelevalveameti teadaanne (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõige 5) – Pakkumismenetlus seoses Norras regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

3

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 247/04 | Konkursikutse – Programm Kultuur (2007–2013) – Programmi meetmete rakendamine: mitmeaastased koostööprojektid; koostöömeetmed; erimeetmed (kolmandad riigid) ja Euroopa tasandil tegutsevate kultuuri valdkonna asutuste toetamine | 4 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 247/05 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta | 10 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 247/06 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 11 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 247/04

Konkursikutse – Programm Kultuur (2007–2013) – Programmi meetmete rakendamine: mitmeaastased koostööprojektid; koostöömeetmed; erimeetmed (kolmandad riigid) ja Euroopa tasandil tegutsevate kultuuri valdkonna asutuste toetamine

4

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 247/05

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta

10

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2011/C 247/06

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

11

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 25.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/1

---

Euro vahetuskurss (1)

24. august 2011

2011/C 247/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4433 |
| JPY | Jaapani jeen | 110,51 |
| DKK | Taani kroon | 7,4499 |
| GBP | Inglise nael | 0,87710 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1234 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1403 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,8425 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,488 |
| HUF | Ungari forint | 272,05 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7093 |
| PLN | Poola zlott | 4,1566 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2570 |
| TRY | Türgi liir | 2,5665 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3767 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4266 |
| HKD | Hongkongi dollar | 11,2517 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7403 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7400 |
| KRW | Korea won | 1 562,05 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,4087 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,2205 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4653 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 351,89 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2945 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,186 |
| RUB | Vene rubla | 41,7525 |
| THB | Tai baht | 43,198 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,3132 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,9411 |
| INR | India ruupia | 66,3990 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4433

JPY

Jaapani jeen

110,51

DKK

Taani kroon

7,4499

GBP

Inglise nael

0,87710

SEK

Rootsi kroon

9,1234

CHF

Šveitsi frank

1,1403

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,8425

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,488

HUF

Ungari forint

272,05

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7093

PLN

Poola zlott

4,1566

RON

Rumeenia leu

4,2570

TRY

Türgi liir

2,5665

AUD

Austraalia dollar

1,3767

CAD

Kanada dollar

1,4266

HKD

Hongkongi dollar

11,2517

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7403

SGD

Singapuri dollar

1,7400

KRW

Korea won

1 562,05

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,4087

CNY

Hiina jüaan

9,2205

HRK

Horvaatia kuna

7,4653

IDR

Indoneesia ruupia

12 351,89

MYR

Malaisia ringit

4,2945

PHP

Filipiini peeso

61,186

RUB

Vene rubla

41,7525

THB

Tai baht

43,198

BRL

Brasiilia reaal

2,3132

MXN

Mehhiko peeso

17,9411

INR

India ruupia

66,3990

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 25.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/2

---

EFTA Järelevalveameti teadaanne (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõige 4)

Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine seoses regulaarlendude korraldamisega Norras

2011/C 247/02

| Liikmesriik | Norra |
| --- | --- |
| Lennuliin | 1. | Lakselv–Tromsø ja vastassuunas |

Liikmesriik

Norra

Lennuliin

1.

Lakselv–Tromsø ja vastassuunas

| 2. | Andenes–Bodø ja vastassuunas, Andenes–Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

2.

Andenes–Bodø ja vastassuunas, Andenes–Tromsø ja vastassuunas

| 3. | Harstad/Narvik–Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

3.

Harstad/Narvik–Tromsø ja vastassuunas

| 4. | Svolvær–Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

4.

Svolvær–Bodø ja vastassuunas

| 5. | Leknes–Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

5.

Leknes–Bodø ja vastassuunas

| 6. | Røst–Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

6.

Røst–Bodø ja vastassuunas

| 7. | Narvik (Framnes)–Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

7.

Narvik (Framnes)–Bodø ja vastassuunas

| 8. | Brønnøysund–Bodø ja vastassuunas, Bronnøysund–Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

8.

Brønnøysund–Bodø ja vastassuunas, Bronnøysund–Trondheim ja vastassuunas

| 9. | Sandnessjøen–Bodø ja vastassuunas, Sandnessjøen–Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

9.

Sandnessjøen–Bodø ja vastassuunas, Sandnessjøen–Trondheim ja vastassuunas

| 10. | Mo i Rana–Bodø ja vastassuunas, Mo i Rana–Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

10.

Mo i Rana–Bodø ja vastassuunas, Mo i Rana–Trondheim ja vastassuunas

| 11. | Mosjøen–Bodø ja vastassuunas, Mosjøen–Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

11.

Mosjøen–Bodø ja vastassuunas, Mosjøen–Trondheim ja vastassuunas

| 12. | Namsos–Trondheim ja vastassuunas, Rørvik–Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

12.

Namsos–Trondheim ja vastassuunas, Rørvik–Trondheim ja vastassuunas

| 13. | Florø–Oslo ja vastassuunas, Florø–Bergen ja vastassuunas |
| --- | --- |

13.

Florø–Oslo ja vastassuunas, Florø–Bergen ja vastassuunas

| 14. | Førde–Oslo ja vastassuunas, Førde–Bergen ja vastassuunas |
| --- | --- |

14.

Førde–Oslo ja vastassuunas, Førde–Bergen ja vastassuunas

| 15. | Sogndal–Oslo ja vastassuunas, Sogndal–Bergen ja vastassuunas |
| --- | --- |

15.

Sogndal–Oslo ja vastassuunas, Sogndal–Bergen ja vastassuunas

| 16. | Sandane–Oslo ja vastassuunas, Sandane–Bergen ja vastassuunas. |
| --- | --- |

16.

Sandane–Oslo ja vastassuunas, Sandane–Bergen ja vastassuunas.

| 17. | Ørsta-Volda–Oslo ja vastassuunas, Ørsta-Volda–Bergen ja vastassuunas |
| --- | --- |

17.

Ørsta-Volda–Oslo ja vastassuunas, Ørsta-Volda–Bergen ja vastassuunas

| 18. | Fagernes–Oslo ja vastassuunas |
| --- | --- |

18.

Fagernes–Oslo ja vastassuunas

| 19. | Røros–Oslo ja vastassuunas |
| --- | --- |

19.

Røros–Oslo ja vastassuunas

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev

1. aprill 2012

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuse teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

| Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium |
| --- |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tel +47 22248353 |
| Faks +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tel +47 22248353

Faks +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

| 25.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/3

---

EFTA Järelevalveameti teadaanne (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõige 5)

Pakkumismenetlus seoses Norras regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

2011/C 247/03

| Liikmesriik | Norra |
| --- | --- |
| Lennuliin | 1. | Lakselv–Tromsø ja vastassuunas |

Liikmesriik

Norra

Lennuliin

1.

Lakselv–Tromsø ja vastassuunas

| 2. | Andenes–Bodø ja vastassuunas, Andenes–Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

2.

Andenes–Bodø ja vastassuunas, Andenes–Tromsø ja vastassuunas

| 3. | Harstad/Narvik–Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

3.

Harstad/Narvik–Tromsø ja vastassuunas

| 4. | Svolvær–Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

4.

Svolvær–Bodø ja vastassuunas

| 5. | Leknes–Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

5.

Leknes–Bodø ja vastassuunas

| 6. | Røst–Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

6.

Røst–Bodø ja vastassuunas

| 7. | Narvik (Framnes)–Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

7.

Narvik (Framnes)–Bodø ja vastassuunas

| 8. | Brønnøysund–Bodø ja vastassuunas, Brønnøysund–Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

8.

Brønnøysund–Bodø ja vastassuunas, Brønnøysund–Trondheim ja vastassuunas

| 9. | Sandnessjøen–Bodø ja vastassuunas, Sandnessjøen–Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

9.

Sandnessjøen–Bodø ja vastassuunas, Sandnessjøen–Trondheim ja vastassuunas

| 10. | Mo i Rana–Bodø ja vastassuunas, Mo i Rana–Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

10.

Mo i Rana–Bodø ja vastassuunas, Mo i Rana–Trondheim ja vastassuunas

| 11. | Mosjøen–Bodø ja vastassuunas, Mosjøen–Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

11.

Mosjøen–Bodø ja vastassuunas, Mosjøen–Trondheim ja vastassuunas

| 12. | Namsos–Trondheim ja vastassuunas, Rørvik–Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

12.

Namsos–Trondheim ja vastassuunas, Rørvik–Trondheim ja vastassuunas

| 13. | Florø-Oslo ja vastassuunas, Florø-Bergen ja vastassuunas |
| --- | --- |

13.

Florø-Oslo ja vastassuunas, Florø-Bergen ja vastassuunas

| 14. | Førde–Oslo ja vastassuunas, Førde–Bergen ja vastassuunas |
| --- | --- |

14.

Førde–Oslo ja vastassuunas, Førde–Bergen ja vastassuunas

| 15. | Sogndal–Oslo ja vastassuunas, Sogndal–Bergen ja vastassuunas |
| --- | --- |

15.

Sogndal–Oslo ja vastassuunas, Sogndal–Bergen ja vastassuunas

| 16. | Sandane-Oslo ja vastassuunas, Sandane-Bergen ja vastassuunas. |
| --- | --- |

16.

Sandane-Oslo ja vastassuunas, Sandane-Bergen ja vastassuunas.

| 17. | Ørsta-Volda–Oslo ja vastassuunas, Ørsta-Volda–Bergen ja vastassuunas |
| --- | --- |

17.

Ørsta-Volda–Oslo ja vastassuunas, Ørsta-Volda–Bergen ja vastassuunas

| 18. | Fagernes–Oslo ja vastassuunas |
| --- | --- |

18.

Fagernes–Oslo ja vastassuunas

| 19. | Røros–Oslo ja vastassuunas |
| --- | --- |

19.

Røros–Oslo ja vastassuunas

Lepingute kehtivusaeg

Liinid 1–12: 1. aprill 2012–31. märts 2017

Liinid 13–19: 1. aprill 2012–31. märts 2016

Pakkumiste esitamise lõpptähtaeg

25. oktoober 2011

Aadress, millelt on võimalik saada pakkumiskutse teksti ning pakkumismenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

| Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium |
| --- |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tel +47 22248353 |
| Faks +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tel +47 22248353

Faks +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 25.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/4

---

Konkursikutse – Programm „Kultuur” (2007–2013)

Programmi meetmete rakendamine: mitmeaastased koostööprojektid; koostöömeetmed; erimeetmed (kolmandad riigid) ja Euroopa tasandil tegutsevate kultuuri valdkonna asutuste toetamine

2011/C 247/04

SISSEJUHATUS

Käesolev konkursikutse põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsusel nr 1855/2006/EÜ, millega luuakse programm „Kultuur” (2007–2013) (1), (edaspidi programm „Kultuur”). Käesoleva konkursikutse üksikasjalikud tingimused on programmi „Kultuur” (2007–2013) juhendis, mis on avaldatud veebisaidil Europa (vt VIII punkt). Programmi juhend on käesoleva konkursikutse lahutamatu osa.

I.   Eesmärgid

Programmi „Kultuur” eesmärk on tugevdada eurooplaste ühisel kultuuripärandil põhinevat kultuuriruumi, aidates ühtlasi kaasa Euroopa kodakondsuse kujunemisele. Selleks arendatakse abikõlblike riikide (2) kultuurivallas tegutsejate vahel koostööd.

Programmi kolm erieesmärki on:

| — | edendada kultuurisektori töötajate riikidevahelist liikuvust; |
| --- | --- |

—

edendada kultuurisektori töötajate riikidevahelist liikuvust;

| — | toetada kunstiteoste ning kultuuri- ja kunstitoodete riikidevahelist ringlust; |
| --- | --- |

—

toetada kunstiteoste ning kultuuri- ja kunstitoodete riikidevahelist ringlust;

| — | soodustada kultuuridevahelist dialoogi. |
| --- | --- |

—

soodustada kultuuridevahelist dialoogi.

Programm põhineb paindlikul interdistsiplinaarsel lähenemisel ning keskendub vajadustele, mida väljendasid kultuurivallas tegutsejad programmi koostamisele eelnenud avalikul konsulteerimisel.

II.   Tegevussuunad

Käesolev konkursikutse hõlmab programmi „Kultuur” järgmisi tegevussuundi:

1.   Kultuurimeetmete toetamine (tegevussuunad 1.1, 1.2.1 ja 1.3.5)

Kultuuriorganisatsioonidele antakse projektide jaoks toetust, et edendada piiriülest koostööd ning arendada ja korraldada kultuuri- ja kunstiüritusi.

Kõnealuse tegevussuuna eesmärk on aidata programmis „Kultuur” osalevate riikide organisatsioonidel (teatrid, muuseumid, kutseliidud, uurimiskeskused, ülikoolid, kultuuriinstituudid ja riigiasutused) teha koostööd, mille raames saaksid eri valdkondade töötajad koos tegutseda ja laiendada oma kultuuri- ja kunstitegevust teistesse riikidesse.

Tegevussuund on jagatud kolmeks kategooriaks, allpool on nende üksikasjalik kirjeldus.

Tegevussuund 1.1:   mitmeaastased koostööprojektid (kestusega 3–5 aastat).

Esimese kategooria eesmärk on edendada mitmeaastaseid riikidevahelisi suhteid, julgustades vähemalt kuut kultuurivallas tegutsejat vähemalt kuuest abikõlblikust riigist tegema valdkonnasisest ja valdkondadevahelist koostööd, et arendada kolme kuni viie aasta jooksul ühist kultuuritegevust. ELi toetus võib olla 200 000–500 000 eurot aastas, kuid mitte enam kui 50 % abikõlblike kulude kogusummast. Rahastamise eesmärk on aidata luua projektile geograafiline mõõde ja seda laiendada ning muuta püsivaks ka pärast rahastamise lõppu.

Tegevussuund 1.2.1:   koostööprojektid (kestusega kuni 24 kuud)

Teine kategooria käsitleb meetmeid, mida võtavad ühiselt vähemalt kolm kultuurivallas tegutsejat vähemalt kolmest abikõlblikust riigist kuni kahe aasta jooksul, tehes valdkonnasisest ja -ülest koostööd. Eritähelepanu on suunatud pikaajalise koostöö meetmetele. ELi toetus võib olla 50 000–200 000 eurot, kuid mitte enam kui 50 % abikõlblike kulude kogusummast.

Tegevussuund 1.3.5:   kolmandate riikidega tehtava koostöö erimeetmed (kestusega kuni 24 kuud).

Kolmanda kategooriana toetatakse kultuurikoostöö projekte, millega edendatakse kultuurivahetust programmis osalevate riikide ja Euroopa Liiduga koostöölepingu sõlminud kolmandate riikide vahel, tingimusel et leping sisaldab kultuuri käsitlevaid klausleid. Iga aasta kohta valitakse osalejaks üks või mitu kolmandat riiki. Valitud riigi (riikide) nimi (nimed) avaldatakse enne taotluse esitamise tähtpäeva programmi veebilehel (vt punkt VII).

Meede peab sisaldama rahvusvahelise koostöö konkreetset mõõdet. Koostööprojektid hõlmavad vähemalt kolme kultuurivallas tegutsejat vähemalt kolmest abikõlblikust riigist ja näevad ette kultuurikoostööd vähemalt ühe asutusega valitud kolmandatest riikidest ja/või kultuuritegevust neis riikides. ELi toetus võib olla 50 000–200 000 eurot, kuid mitte enam kui 50 % abikõlblike kulude kogusummast.

2.   Kirjandustõlke projektid (kestusega kuni 24 kuud) (tegevussuund 1.2.2)

Selle tegevussuunaga toetatakse tõlkeprojekte. Kirjanduse tõlkimiseks antava ELi toetuse eesmärk on laiendada teadmisi kaaseurooplaste kirjandusest ja kirjanduspärandist, edendades kirjandusteoste riikidevahelist ringlust. Kirjastustele võidakse anda toetust ilukirjandusteoste ühest Euroopa Liidu keelest teise tõlkimiseks ja avaldamiseks. ELi toetus võib olla 2 000–60 000 eurot, kuid mitte enam kui 50 % abikõlblike kulude kogusummast.

3.   Toetus Euroopa kultuurifestivalidele (projektid kestusega kuni 12 kuud) (tegevussuund 1.3.6)

Selle tegevussuunaga toetatakse Euroopa mõõtmega festivale, mis aitavad saavutada programmi üldeesmärke (kultuuritöötajate liikuvus, kunstiteoste ringlus ja kultuuridevaheline dialoog).

Toetuse maksimaalne summa on 100 000 eurot, mis moodustab maksimaalselt 60 % abikõlblikest kuludest. Toetust võib anda festivali ühele või kolmele toimumisele.

4.   Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide toetamine (2. tegevussuund) (toetus ühele 12-kuulisele projektile)

Tegevustoetust võivad saada kultuuriorganisatsioonid, mis tegutsevad või soovivad tegutseda kultuuri valdkonnas Euroopa tasandil. Kõnealune tegevussuund on mõeldud organisatsioonidele, mis annavad ühisele kultuurikogemusele Euroopa mõõtme.

Selle tegevussuuna alusel toetatakse abisaavate organisatsioonide püsitegevusega seotud kulusid. See erineb tunduvalt programmi teiste tegevussuundade alusel antavatest toetustest.

Selle tegevussuuna alusel on abikõlblikud kolme liiki organisatsioonid:

| a) | kultuurisaadikud; |
| --- | --- |

a)

kultuurisaadikud;

| b) | esindusvõrgustikud; |
| --- | --- |

b)

esindusvõrgustikud;

| c) | struktureeritud arutelufoorumid. |
| --- | --- |

c)

struktureeritud arutelufoorumid.

ELi toetuse suurus sõltub taotlemiskategooriast; toetus ei või olla suurem kui 80 % abikõlblike kulude kogusummast.

5.   Kultuuripoliitika analüüsiga tegelevate asutuste koostööprojektid (kestusega kuni 24 kuud) (tegevussuund 3.2)

Selle kategooriaga soovitakse toetada era- või avalike asutuste vahelisi koostööprojekte (riiklikud, regionaalsed või kohalikud kultuuriteenused, kultuuriuurimis- või sihtasutused, ülikoolide kultuuriosakonnad, erialased organisatsioonid ja võrgud), millel on otsene ja praktiline analüüsi, hindamise või kultuuripoliitika kohaliku, regionaalse, riikliku ja/või Euroopa tasandi mõju uurimise kogemus seoses Euroopa kultuuriprogrammi kolmest eesmärgist ühe või enama hindamisega: (3)

| — | kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine; |
| --- | --- |

—

kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine;

| — | kultuuri kui loovuse allika edendamine Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia raames; |
| --- | --- |

—

kultuuri kui loovuse allika edendamine Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia raames;

| — | kultuuri kui Euroopa Liidu rahvusvaheliste suhete olulise mõjuri edendamine, võttes arvesse UNESCO konventsiooni kultuuriliste väljendusviiside mitmekesisuse kaitsmise ja edendamise kohta (4). |
| --- | --- |

—

kultuuri kui Euroopa Liidu rahvusvaheliste suhete olulise mõjuri edendamine, võttes arvesse UNESCO konventsiooni kultuuriliste väljendusviiside mitmekesisuse kaitsmise ja edendamise kohta (4).

Meetmetega peab olema seotud vähemalt kolm organisatsiooni, mis on juriidiliselt asutatud vähemalt kolmes programmi osalisriigis.

Toetuse maksimaalne summa on 120 000 eurot aastas, mis moodustab maksimaalselt 60 % abikõlblikest kuludest.

III.   Meetmed ja abikõlblikud kandidaadid

Programmis võivad osaleda igat liiki kultuurivaldkonnas tegutsejad, tingimusel et asjaomased organisatsioonid on mittetulunduslikud. Audiovisuaalse valdkonna kultuuriüritused ja tegevused (sh filmifestivalid), mis on hõlmatud programmiga MEDIA, ei ole programmi „Kultuur” raames abikõlblikud. Kuid mittetulundusettevõtted, mille põhitegevus on audiovisuaalvaldkond, on programmi „Kultuur” 2. tegevussuuna kategooria „Võrgustikud” alusel abikõlblikud, sest selline toetus programmis MEDIA puudub.

Abikõlblik taotleja:

| — | peab olema avalik-õiguslik (5) või eraõiguslik organisatsioon, kes on juriidiline isik ja põhitegevus on kultuurivaldkonnas (kultuuri- või loomesektor); |
| --- | --- |

—

peab olema avalik-õiguslik (5) või eraõiguslik organisatsioon, kes on juriidiline isik ja põhitegevus on kultuurivaldkonnas (kultuuri- või loomesektor);

| — | peab omama peakontorit ühes abikõlblikus riigis. |
| --- | --- |

—

peab omama peakontorit ühes abikõlblikus riigis.

Füüsilised isikud ei saa kõnealuse programmi raames toetust taotleda.

IV.   Abikõlblikud riigid

Kõnealuse programmi alusel võivad toetust taotleda:

| — | ELi liikmesriigid (6); |
| --- | --- |

—

ELi liikmesriigid (6);

| — | EMPi riigid (7) (Island, Liechtenstein, Norra); |
| --- | --- |

—

EMPi riigid (7) (Island, Liechtenstein, Norra);

| — | Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Türgi, Serbia ja Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviina). |
| --- | --- |

—

Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Türgi, Serbia ja Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviina).

Tulevikus võib abikõlbulikuks saada Albaania, kui sõlmitakse asjaomaste riikide programmis osalemist käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum (8).

V.   Toetuse määramise kriteeriumid

Tegevussuunad 1.1, 1.2.1 ja 1.3.5

| — | Kuivõrd projekt suudab luua tõelist Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

—

Kuivõrd projekt suudab luua tõelist Euroopa lisandväärtust;

| — | tegevuste seos programmi erieesmärkidega; |
| --- | --- |

—

tegevuste seos programmi erieesmärkidega;

| — | kavandatavate tegevuste ulatus ja edukas tipptasemel rakendamine; |
| --- | --- |

—

kavandatavate tegevuste ulatus ja edukas tipptasemel rakendamine;

| — | koordineerijate ja kaaskorraldajate vahelise partnerluse kvaliteet; |
| --- | --- |

—

koordineerijate ja kaaskorraldajate vahelise partnerluse kvaliteet;

| — | kuivõrd tegevused tekitavad tulemusi, mis vastavad programmi eesmärkidele; |
| --- | --- |

—

kuivõrd tegevused tekitavad tulemusi, mis vastavad programmi eesmärkidele;

| — | kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende toetamine; |
| --- | --- |

—

kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende toetamine;

| — | kui pikaajalist mõju tegevus võib tekitada (jätkusuutlikkus); |
| --- | --- |

—

kui pikaajalist mõju tegevus võib tekitada (jätkusuutlikkus);

| — | rahvusvahelise koostöö mõõde (üksnes kolmandate riikidega koostöö projektide korral, tegevussuund 1.3.5). |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise koostöö mõõde (üksnes kolmandate riikidega koostöö projektide korral, tegevussuund 1.3.5).

Tegevussuund 1.2.2

| — | Kuivõrd projekt suudab luua tõelist Euroopa lisandväärtust ja tegevuse vastavus programmi eesmärkidele; |
| --- | --- |

—

Kuivõrd projekt suudab luua tõelist Euroopa lisandväärtust ja tegevuse vastavus programmi eesmärkidele;

| — | kavandatavate tegevuste ulatus ja tipptasemel rakendamine; |
| --- | --- |

—

kavandatavate tegevuste ulatus ja tipptasemel rakendamine;

| — | kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende levitamine. |
| --- | --- |

—

kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende levitamine.

Tegevussuund 1.3.6

| — | Euroopa lisandväärtus ja kavandatud tegevuste Euroopa mõõde; |
| --- | --- |

—

Euroopa lisandväärtus ja kavandatud tegevuste Euroopa mõõde;

| — | Projekti läbiviimise kvaliteet ja laad; |
| --- | --- |

—

Projekti läbiviimise kvaliteet ja laad;

| — | Mõju avalikkusele; |
| --- | --- |

—

Mõju avalikkusele;

| — | Euroopa kultuuritöötajate osalus vahetusprogrammides ja nende programmide kvaliteet. |
| --- | --- |

—

Euroopa kultuuritöötajate osalus vahetusprogrammides ja nende programmide kvaliteet.

Tegevussuund 2

| — | Kuivõrd tööprogramm ja sellega seotud tegevused suudavad luua tõelist Euroopa lisandväärtust, samuti kavandatud tegevuste Euroopa mõõde; |
| --- | --- |

—

Kuivõrd tööprogramm ja sellega seotud tegevused suudavad luua tõelist Euroopa lisandväärtust, samuti kavandatud tegevuste Euroopa mõõde;

| — | tööprogrammi ja sellega seotud tegevuste seos programmi erieesmärkidega; |
| --- | --- |

—

tööprogrammi ja sellega seotud tegevuste seos programmi erieesmärkidega;

| — | kavandatava tööprogrammi ja sellega seotud tegevuste ulatus ja tipptasemel rakendamine; |
| --- | --- |

—

kavandatava tööprogrammi ja sellega seotud tegevuste ulatus ja tipptasemel rakendamine;

| — | kuivõrd kavandatud tööprogramm ja sellega seotud tegevused tekitavad tulemusi, mis jõuavad nii otseselt kui ka kaudselt võimalikult paljude inimesteni; |
| --- | --- |

—

kuivõrd kavandatud tööprogramm ja sellega seotud tegevused tekitavad tulemusi, mis jõuavad nii otseselt kui ka kaudselt võimalikult paljude inimesteni;

| — | kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende levitamine; |
| --- | --- |

—

kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende levitamine;

| — | kuivõrd tegevused suudavad luua vajalikul tasemel jätkusuutlikkust (pikaajalised tulemused ja koostöö) ning toimida eeskujuna võimalikele projektialgatajatele. |
| --- | --- |

—

kuivõrd tegevused suudavad luua vajalikul tasemel jätkusuutlikkust (pikaajalised tulemused ja koostöö) ning toimida eeskujuna võimalikele projektialgatajatele.

Tegevussuund 3.2

| — | Kuivõrd projekt suudab luua tõelist Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

—

Kuivõrd projekt suudab luua tõelist Euroopa lisandväärtust;

| — | tegevuste vastavus programmi erieesmärkidele Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava raames; |
| --- | --- |

—

tegevuste vastavus programmi erieesmärkidele Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava raames;

| — | kavandatud tegevuste ulatus ja tipptasemel rakendamine; |
| --- | --- |

—

kavandatud tegevuste ulatus ja tipptasemel rakendamine;

| — | koordineerijate ja kaaskorraldajate vahelise partnerluse kvaliteet; |
| --- | --- |

—

koordineerijate ja kaaskorraldajate vahelise partnerluse kvaliteet;

| — | kuivõrd tegevused tekitavad tulemusi, mis vastavad programmi eesmärkidele; |
| --- | --- |

—

kuivõrd tegevused tekitavad tulemusi, mis vastavad programmi eesmärkidele;

| — | kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende levitamine; |
| --- | --- |

—

kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende levitamine;

| — | kuivõrd tegevused tekitavad pikaajalist mõju (jätkusuutlikkus). |
| --- | --- |

—

kuivõrd tegevused tekitavad pikaajalist mõju (jätkusuutlikkus).

VI.   Eelarve

Programmi eelarve aastateks 2007–2013 on 400 miljonit eurot (9). Aasta assigneeringute kogusumma, sh eraldised meetmetele, mis ei sisaldu programmi juhendis, võib sõltuvalt aastast ulatuda umbes 43 miljonist eurost kuni umbes 58 miljoni euroni.

Programmikomitee kiidab komisjoni ettepaneku alusel heaks aasta eelarve tegevussuundade kaupa jagunemise (vastavalt allpool esitatud summadele).

2012. aasta ettenähtud eelarve järgmistele tegevussuundadele:

| Tegevussuund 1.1 | mitmeaastased koostööprojektid | 20 600 000 EUR |
| --- | --- | --- |
| Tegevussuund 1.2.1 | koostööprojektid | 19 000 000 EUR |
| Tegevussuund 1.2.2 | kirjandustõlke projektid | 2 915 371 EUR |
| Tegevussuund 1.3.5 | koostööprojektid kolmandate riikidega | 1 500 000 EUR |
| Tegevussuund 1.3.6 | toetus Euroopa kultuurifestivalidele | 2 700 000 EUR |
| Tegevussuund 2 | Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide toetamine | 6 100 000 EUR |
| Tegevussuund 3.2 | Kultuuripoliitika analüüsiga tegelevate asutuste koostööprojektid | 700 000 EUR |

Tegevussuund 1.1

mitmeaastased koostööprojektid

20 600 000 EUR

Tegevussuund 1.2.1

koostööprojektid

19 000 000 EUR

Tegevussuund 1.2.2

kirjandustõlke projektid

2 915 371 EUR

Tegevussuund 1.3.5

koostööprojektid kolmandate riikidega

1 500 000 EUR

Tegevussuund 1.3.6

toetus Euroopa kultuurifestivalidele

2 700 000 EUR

Tegevussuund 2

Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide toetamine

6 100 000 EUR

Tegevussuund 3.2

Kultuuripoliitika analüüsiga tegelevate asutuste koostööprojektid

700 000 EUR

VII.   Taotluste esitamise tähtpäev

| Tegevussuunad | Taotluste esitamise tähtpäev |
| --- | --- |
| Tegevussuund 1.1 | mitmeaastased koostööprojektid | 5. oktoober 2011 |
| Tegevussuund 1.2.1 | koostööprojektid | 5. oktoober 2011 |
| Tegevussuund 1.2.2 | kirjandustõlke projektid | 3. veebruar 2012 |
| Tegevussuund 1.3.5 | koostööprojektid kolmandate riikidega | 3. mai 2012 |
| Tegevussuund 1.3.6 | toetus Euroopa kultuurifestivalidele | 16. november 2011 |
| Tegevussuund 2 | Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide toetamine | 15. september 2011 |
| Tegevussuund 3.2 | Kultuuripoliitika analüüsiga tegelevate asutuste koostööprojektid | 5. oktoober 2011 |

Tegevussuunad

Taotluste esitamise tähtpäev

Tegevussuund 1.1

mitmeaastased koostööprojektid

5. oktoober 2011

Tegevussuund 1.2.1

koostööprojektid

5. oktoober 2011

Tegevussuund 1.2.2

kirjandustõlke projektid

3. veebruar 2012

Tegevussuund 1.3.5

koostööprojektid kolmandate riikidega

3. mai 2012

Tegevussuund 1.3.6

toetus Euroopa kultuurifestivalidele

16. november 2011

Tegevussuund 2

Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide toetamine

15. september 2011

Tegevussuund 3.2

Kultuuripoliitika analüüsiga tegelevate asutuste koostööprojektid

5. oktoober 2011

Kui tähtpäev satub nädalavahetusele või taotleja riigi riigipühale, ei anta pikendust ning taotlejad peavad seda taotluse esitamise kavandamisel arvestama.

Taotluse esitamise tingimused ja aadress on programmi „Kultuur” juhendis, mis on avaldatud VIII punktis toodud veebilehtedel.

VIII.   Lisateave

Üksikasjalikud taotlemistingimused on programmi „Kultuur” juhendis järgmistel veebilehtedel:

| | Euroopa Komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraat
  http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Euroopa Komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraat

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

| | Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus
  http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  ELT L 372, 27.12.2006, lk 1.

(2)  Vt IV punkt.

(3)  Vt teatis Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas, KOM(2007) 242 (lõplik): http://europa.eu/legislation_summaries/culture/l29019_en.htm

(4)  http://portal.unesco.org/fr/ev.php-URL_ID=31038&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

(5)  Avalik-õiguslikuks organisatsiooniks loetakse mis tahes organisatsiooni, mille kuludest osa katab õiguspäraselt riigieelarvest kas keskvalitsus, piirkondlik või kohalik omavalitsus. See tähendab, et neid kulusid rahastatakse õigusnormidega ettenähtud maksudest, trahvidest või tasudest kogunenud avaliku sektori vahenditest, ilma et kasutataks taotlusmenetlust, mille puhul ei pruugiks need asutused vahendite saamisel edukad olla. Organisatsioone, mille olemasolu sõltub riigi rahastamisest ja mis saavad aasta-aastalt toetusi, kuid mille puhul on vähemalt teoreetiline võimalus, et ühel aastal ei pruugi nad raha saada, loetakse eraõiguslikeks organisatsioonideks.

(6)  27 Euroopa Liidu liikmesriiki: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik.

(7)  Euroopa Majanduspiirkond.

(8)  Lisateave nende kolmandate riikide arengute kohta avaldatakse täitevasutuse veebilehel: http://eacea.ec.europa.eu

(9)  Programmi eelarvet toetavad ka abikõlblikud ELi mittekuuluvad riigid.

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 25.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/10

---

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta

2011/C 247/05

Olles avaldanud teate meetmete eelseisva lõppemise kohta (1) ning kuna komisjon ei ole pärast selle teate avaldamist saanud ühtegi nõuetekohaselt põhjendatud läbivaatamistaotlust, teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastane meede kaotab lähiajal kehtivuse.

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (2) (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 11 lõikega 2.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/riigid | Meetmed | Viide | Kehtivusaja lõppkuupäev (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ränikarbiid | Hiina Rahvavabariik | Dumpinguvastane tollimaks | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1264/2006
  (ELT L 232, 25.8.2006, lk 1) | 26.8.2011 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/riigid

Meetmed

Viide

Kehtivusaja lõppkuupäev (3)

Ränikarbiid

Hiina Rahvavabariik

Dumpinguvastane tollimaks

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1264/2006

(ELT L 232, 25.8.2006, lk 1)

26.8.2011

---

(1)  ELT C 19, 20.1.2011, lk 8.

(2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(3)  Meede aegub veerus nimetatud kuupäeval keskööl.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 25.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/11

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2011/C 247/06

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„LANGRES”

EÜ nr: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — | | Tootmismeetod |
| — | | Seos piirkonnaga |
| — | | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

Image

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—

Image

Tootmismeetod

—

Image

Seos piirkonnaga

—

Image

Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik:

| — |  | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — | | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—



Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—

Image

Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

Taotletavate muudatuste üldine eesmärk on hõlmata kõik vajalikud üksikasjad, et karmistada piimatootmise ja toote valmistamise tingimusi.

Kõnealused muudatused võimaldavad tugevdada toote seost piirkonnaga, säilitada paremini toote omadusi.

3.1.   Spetsifikaadi punkt 2:

TOOTE KIRJELDUS:

Toote kirjelduses on juustu „Langres” kirjeldamiseks täpsustatud teatavaid tehnilisi andmeid.

Kooriku välimus ja juustu kuju: esiteks soovitakse täpsustada kirjeldust ja teiseks viia kasutatav sõnavara vastavusse toote kontrollimisel ja eelkõige organoleptiliste analüüside käigus tegelikult kasutatava sõnavaraga. Tehtavad muudatused ei muuda kuidagi toote omadusi.

Viide vormide, mitte enam juustu läbimõõdule: sellega lisatakse selgitus, mis aitab kontrollida juustu läbimõõdu järgimist. Et juustu läbimõõt varieerub veidi sõltuvalt valmimisajast ja -tingimustest, leiti, et kindlam on kirjeldada vorme.

Juustu kõrguse näitaja kaotamine ja maksimaalse massi lisamine: leiti, et juustu omadusi kirjeldatakse rahuldavamalt, kui määratakse kindlaks esiteks minimaalne ja maksimaalne mass ning teiseks minimaalne ja maksimaalne läbimõõt.

Keskmise suuruse lisamine: väikese ja suure suuruse vahepealne keskmine suurus võimaldab tarbijal paremini eristada erinevaid suurusi ning muudab seega päritolunimetuse „Langres” tüüpilisemaks. Väikese suuruse läbimõõdu vähendamine võimaldab ka seda suurust keskmisest paremini eristada.

3.2.   Spetsifikaadi punkt 5:

TOOTMISMEETODI KIRJELDUS:

Piima tootmine

Piimakari

Tänu selliste tõugude kasutamisele, mis on paremini kohanenud vähemintensiivse tootmissüsteemiga, on „Langres” paremini piirkonnaga seotud.

Osaga, mis käsitleb lüpsilehmade ostu ja mullikate söötmist, püütakse tagada, et juustu „Langres” valmistamiseks mõeldud piim saadakse loomadelt, kelle sobivus piirkonda on kindel, sest ajavahemikul enne nende tootmises kasutamist vastab nende pidamine ja söötmine spetsifikaadile.

Piimakarja söötmine

Suures osas (80 % ulatuses) kaitstud päritolunimetusega juustu „Langres” tootmispiirkonnast endast pärinev sööt on üks peamiseid kriteeriume, mis tugevdab seost piirkonnaga. Looduskeskkonna omadused ja loomakasvatajate oskusteave eelkõige rohumaade haldamise alal väljenduvad lüpsilehmade söötmises.

Osaga, mis käsitleb piimakarja söötmist, püütakse juustu „Langres” tootmispiirkonnas alles hoida rohutraditsiooni ning seda esiteks rohu minimaalse osakaalu tagamisega loomasöödas ning teiseks rohumaadelt pärineva rohu konkreetsete omaduste kaitsmisega seeläbi, et säilitatakse mitmekesine looduslik taimestik ja välditakse mittelooduslike ainete lisamist.

Seega asjaolu, et loomasöödas tagatakse rohu märkimisväärne osakaal (6 kuud aastas peetakse loomi karjamaal, kusjuures lüpsilehma kohta peab olema vähemalt 20 aari rohumaad ning talvises toidus 30 % heina), kujutab endast tegurit, mis loob tugeva seose piirkonnaga. Sellele aitab kaasa ka mineraalväetiste piiramine, sest see võimaldab järgida rohumaade bioloogilist mitmekesisust seeläbi, et välditakse lämmastiku ülejääke, mis muudavad pinnase happeliseks, mis omakorda toob kaasa loomadele mittemeeldiva ja isegi soovitud taimestikuga konkureeriva taimestiku.

Sööda ladustamise võimsus, milleks on 130 % talveperioodi vajadustest, kujutab endast vana tava, mis on piirkonnas väga levinud ja sellele iseloomulik. See võimaldab talunikul saavutada eesmärgid oma sööda osas, kindlustades end halbade ilmade vastu, millega kaasneb kehv saak. Põllumajandusettevõtjatele, mis ei vasta sellele kriteeriumile, on ette nähtud kohanemisperiood.

Lubatud kore- ja jõusööt on näidatud vastavates lubatud koguse loeteludes. Täpsustatud on ka selle sööda omadusi ning selle ladustamise, valmistamise ja jaotamise viise. Kõik see, mis nüüd kindlaks määratakse, vastab juustu „Langres” tootmispiirkonnas kasutatavatele traditsioonilistele tavadele. Need võimaldavad eelkõige välistada niisugust tüüpi sööda ja säilitamismeetodid, mis muudaksid juustu „Langres” valmistamiseks sobiva piima eripära.

Sööda loetelu koostati, võttes ka arvesse tootmispiirkonna oma sööda kohustust, mis peab aitama kontrollida jaotatava sööda päritolu ja veenduda, et see on kohalik.

Jõusööda piiramine võimaldab muu hulgaside pidurdada tootmise intensiivistumist ja tugevdada seost piirkonnaga.

Juustu valmistamine

Juustu valmistamiseks kasutatavad abi- ja lisandained on kindlaks määratud üldeeskirjadega. On saanud teatavaks, et mõned uued tehnoloogilised võtted, mis hõlmavad muu hulgas ka abi- ja lisandainete kasutamist, nagu mikrofiltreerimine, piima osaline kontsentreerimine või valmimisensüümid, võivad mõjutada kaitstud päritolunimetusega juustu omadusi. Eelkõige on kaitstud päritolunimetusega toote põhiomaduste säilitamise nõudega vastuolus teatavate ensüümide kasutamine.

Seetõttu osutus vajalikuks täpsustada kaitstud päritolunimetusega toote spetsifikaadi punktis 5 praegusi meetodeid, mis hõlmavad piima töötlemist, kasutatavaid lisandaineid ja juustu valmistamist, et vältida olukorda, kus tulevikus väljatöötatavad meetodid, mida spetsifikaat ei hõlma, hakkavad mõjutama kaitstud päritolunimetusega juustu omadusi.

Teisalt lisati 1996. aastal spetsifikaati tehnilisi kriteeriume: hapestumis- ja nõrutamisetapi kestus ja temperatuur, ümberpööramata jätmine nõrutamisetapis, toimingute sagedus valmimise ajal.

Tehnilised kriteeriumid, mis on kindlaks määratud spetsifikaadi uues redaktsioonis toimingute osas alates kalgendi moodustumisest kuni juustu valmimiseni, reguleerivad valmistamisprotsessi ja tagavad ühtsuse, mis on juustu „Langres” organoleptiliste iseärasuste puhul vajalik. Nende valmistamistingimustega järgitakse ka tavasid, mis on juustu „Langres” läbi ajaloo tuntuks teinud.

Piima laagerdumine enne laabi lisamist ja mesofiilsete bakterite kasutamine: see võimaldab tagada, et kalgend on piimjas – tootmismeetodi peamine tunnusjoon valmistoote organoleptiliste omaduste seisukohast.

Kalgendamise kestus: väga tähtis näitaja, sest võimaldab tagada kalgendi omadused, mis annavad juustule „Langres” selle eripära.

Kalgendi lõikamine: see teeb võimalikuks eelnõrutamise vannis, mis hõlbustab seejärel nõrutamist. Seevastu keeluga viia eelnõrutamine läbi väljaspool vanni püütakse tagada, et kalgend jääb terveks.

Tühistatakse keeld kalgendit vormi panemise ajal pesta ja segada – toimingud, mis on iseloomulikud tootmismeetoditele, mille puhul kasutatakse laapi, sest see keeld on muutunud tarbetuks seetõttu, et juustu pH vormist väljavõtmisel on kuni 4,6. See ülempiir, mis tagab, et juust on piimjas, ei võimalda nimelt pesemist ja segamist kasutada.

Temperatuuri kindlaksmääramine nii, et see peab olema vähemalt 19 °C: see soodustab iseeneslikku nõrgumist ja võimaldab säilitada ensüümide toimet, mis hõlbustab juustu hapestumist.

Ümberpööramiste arvu piiramine kahega nõrutamise ajal: see tagab süvendi loomuliku moodustumise juustu peale, mis kujutab endast selle päritolunimetuse ühte peamist omadust.

Juustu valmimine

Tehtud muudatused võimaldavad paremini reguleerida valmimisetappi laiemas tähenduses (mille hulka kuuluvad etapid alates taaskuivatamisest kuni valmimiseni kitsamas tähenduses), mis on juustu valmistamise üks põhietappe, sest võimaldab sellel saavutada kõik oma head omadused.

Temperatuuri ja õhuniiskuse tingimuste kindlaksmääramine (temperatuur taaskuivatamisetapis, temperatuur ja õhuniiskus valmimisetapis kitsamas tähenduses).

Niisutamiskohustus võimaldab kontrollida nende konkreetsete valmimisfermentide arenemist, mis annavad juustule „Langres” selle erilised organoleptilised omadused.

Minimaalse valmimisaja kindlaksmääramine nii, et see peab olema kaheksateist päeva, mis vastab äsja kindlaksmääratud keskmisele suurusele.

3.3.   Spetsifikaadi punkt 6:

TEGURID, MIS NÄITAVAD SEOST GEOGRAAFILISE PIIRKONNAGA:

Spetsifikaadi see osa kirjutati ümber vastavalt koonddokumendis esitatud kavale (geograafilise piirkonna eripära/toote eripära/põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel) ning seda täiendati, võttes arvesse tootmismeetodis tehtud muudatusi: piima tootmise ja juustu valmistamise tingimused, mis tagavad juustule „Langres” selle omadused ja tuntuse.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„LANGRES”

EÜ nr: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Langres”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Tegemist on pehme juustuga, millel on pestud koorik. Sile või kergelt krobeline ja pealt viskoosne koorik on pärast valmimist kuldkollane kuni punakaspruun.

Juustu valget värvi sisu muutub valmides kreemjaks. Kujult on juust silindriline või kergelt ülalpool ahenev, ülemises pealispinnas on süvend (sügavus üle 5 millimeetri); juustu tehakse kolmes mõõdus:

| — | suur suurus, mida valmistatakse vormis läbimõõduga 16–20 sentimeetrit ja mille mass on 800–1 300 grammi; |
| --- | --- |

—

suur suurus, mida valmistatakse vormis läbimõõduga 16–20 sentimeetrit ja mille mass on 800–1 300 grammi;

| — | keskmine suurus, mida valmistatakse vormis läbimõõduga 9–10 sentimeetrit ja mille mass on 280–350 grammi; |
| --- | --- |

—

keskmine suurus, mida valmistatakse vormis läbimõõduga 9–10 sentimeetrit ja mille mass on 280–350 grammi;

| — | väike suurus, mida valmistatakse vormis läbimõõduga 7–8 sentimeetrit ja mille mass on 150–250 grammi. |
| --- | --- |

—

väike suurus, mida valmistatakse vormis läbimõõduga 7–8 sentimeetrit ja mille mass on 150–250 grammi.

Rasvasisaldus on pärast täielikku kuivamist vähemalt 50 %.

Kuivainesisaldus on üle 42 %.

Juustu valmistatakse eranditult eelnevalt laagerdunud lehmapiimast, millele on lisatud laapi ja mille kalgendamisaeg kahest ja poolest tunnist kuni viie ja poole tunnini tagab selle, et kalgend on piimjas.

Valmistamise käigus tuleb juustu nõrutamise ajal ümber pöörata ainult 2 korda ning sõltuvalt suurusest 15–21 päeva kestva valmimise ajal niisutada.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

„Langres” on juust, mida valmistatakse eranditult punktis 4 määratletud geograafilisest tootmispiirkonnast pärit kontsentreerimata ja taastamata lehmapiimast, millele on lisatud laapi. Tooraine säilitamine miinuskraadidel hoidmisega on keelatud.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Piimakarjale antava päritolunimetusega hõlmatud piirkonnast saadud sööda keskmine aastane osakaal on vähemalt 80 % karja kogusööda kuivainest.

Piimakari aetakse karjamaale minimaalselt 6 kuu jooksul aastas ning sel ajavahemikul tuleb iga lehma kohta minimaalselt 20 aari rohumaad.

Talvises söödas on rohu osakaal vähemalt 30 % koresöödast, sellest vähemalt pool heina ja rohukuiviseid.

Koresöödana on lubatud kasutada järgmisi söödaliike:

| — | looduslike, ajutiste või kunstlike rohumaade rohi, mis kasvab, mida antakse värskena või silona, heinapallidena, heinana või kuivistena säilitatuna; |
| --- | --- |

—

looduslike, ajutiste või kunstlike rohumaade rohi, mis kasvab, mida antakse värskena või silona, heinapallidena, heinana või kuivistena säilitatuna;

| — | mais tervete taimedena, mida antakse värskena või silona säilitatuna või siis kuivistena; |
| --- | --- |

—

mais tervete taimedena, mida antakse värskena või silona säilitatuna või siis kuivistena;

| — | söödapeedid; |
| --- | --- |

—

söödapeedid;

| — | teravili, mida antakse värskena või silona säilitatuna; |
| --- | --- |

—

teravili, mida antakse värskena või silona säilitatuna;

| — | teraviljaõled. |
| --- | --- |

—

teraviljaõled.

Kui antakse värsket sööta, tuleb puhtalt koristatud sööt viia värskena tallu ning seda ei tohi enne lüpsilehmadele andmist soojendada. Maksimaalne tarbimisaeg pärast niitmist ei tohi ületada kahte lüpsi.

Söödapeedid tuleb enne loomadele andmist korralikult puhastada. Need tuleb loomadele anda tervete, puhaste ja vigastamatutena. Kui peedid tükeldatakse, tuleb seda teha samal päeval.

Söödapallid valmistatakse eelnevalt kuivatatud söödast ning nendes on minimaalselt 60 % kuivainet.

Silo on lubatud tingimusel, et seda ladustatakse kindlasti betoonplaadil; nõutav on ka betoonist mahalaadimisplatvorm, välja arvatud juhul, kui on olemas alternatiivne puhas laadimissüsteem.

Silostatav rohi kuivatatakse kõigepealt ja selles on minimaalselt 30 % kuivainet.

Heina ladustatakse kindlasti kuivalt küünis.

Alates 2013. aasta 1. jaanuarist ladustatakse õlgi kindlasti kuivalt küünis.

Jõusööta ja muud kuiva sööta ladustatakse puhtas kohas, kus see ei saa niiskust. Kuivsööt on sööt, milles on üle 85 % kuivainet.

Jõusööta võib anda aastas keskmiselt kuni 7 kg lüpsilehma kohta päevas.

Liitsööt, mis koosneb jõusöödast, täissöödast või täiendsöödast, moodustatakse järgmisest:

| — | teraviljad või teravilja kõrvalsaadused; |
| --- | --- |

—

teraviljad või teravilja kõrvalsaadused;

| — | valgurikkad kultuurid ja õliseemned; |
| --- | --- |

—

valgurikkad kultuurid ja õliseemned;

| — | taimede pressimisjäägid; |
| --- | --- |

—

taimede pressimisjäägid;

| — | melass; |
| --- | --- |

—

melass;

| — | lutsernikuivised; |
| --- | --- |

—

lutsernikuivised;

| — | piimasaadused (vadak); |
| --- | --- |

—

piimasaadused (vadak);

| — | mineraalsööt, millele võib olla lisatud vitamiine. |
| --- | --- |

—

mineraalsööt, millele võib olla lisatud vitamiine.

Jõusööt võib pärineda talust (kokkusegamine talus seal toodetud koostisosadest) või olla sisseostetud.

Teravilju purustatakse koos ainult mehaaniliselt.

Vedelsööt on lubatud tingimusel, et selle koostis on selgelt välja toodud ja selle puhul järgitakse lubatud sööda loetelu.

Piimakarja söödaks mõeldud teraviljade töötlemisel on keelatud kasutada soodat.

Keelatud on lisada kaitstud metioniini ja ammoniaaki.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Piima tuleb toota ning juustu valmistada geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Päritolunimetusega „Langres” juustu märgisel peab olema päritolunimetus koos märkega „Päritolunimetus” ning see kõik tähtedega, mis moodustavad vähemalt kaks kolmandikku kõige suurematest tähtedest märgisel.

ELi logo „AOP” (KPN) on kohustuslik.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Geograafiline piirkond paikneb Bassigny ja Langresi platoo karjamaade ümbruses.

Piima tuleb toota ja juustu valmistada järgmisel territooriumil:

| — | Côte d’Ori departemangus;






  — | Chaugey, Cussey-lès-Forgesi, Foncegrive’i ja Vernois-lès-Vesvresi kommuunides; |
| --- | --- | --- |

—

Côte d’Ori departemangus;

—

Chaugey, Cussey-lès-Forgesi, Foncegrive’i ja Vernois-lès-Vesvresi kommuunides;

| — | Haute-Marne’i departemangus;






  — | Chaumont’ ja Langresi ringkondades; |
| --- | --- | --- |

—

Haute-Marne’i departemangus;

—

Chaumont’ ja Langresi ringkondades;

| — | Vosgesi departemangus;






  — | Neufchâteau kantonis. |
| --- | --- | --- |

—

Vosgesi departemangus;

—

Neufchâteau kantonis.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Geograafiline piirkond paikneb Bassigny ja Langresi platoo karjamaade ümbruses.

Kogu see piirkond asub juuraajastu substraadil, mis pakub suurema või väiksema savisisaldusega savi- ja lubjarikkaid muldi. Keskmine kõrgus on 400–500 meetrit.

Sellest, et vormis valmistatavaid, nõrutatavaid ja kuivatatavaid ning seejärel tõenäoliselt valmida lastavaid juuste toodeti Langresis juba keskajal, annab tunnistust mitu ürikut (senjööriõigusi käsitlev tehing, Langresi linna raamatupidamiskontode väljavõte).

Viite juustust nimega „Langres” võib leida 19. sajandil ilmunud A. F. Pauriau raamatust („La laiterie, art de traiter le beurre, de fabriquer les beurres et les principaux fromages français et étrangers”, 1874).

Tol ajal toodeti juustu ainult taludes ning selles piirkonnas valmistatud juustuga kaubeldi peamiselt Langresi linna kaudu, kus neliteist maja ostsid valget juustu ja lasid sel valmida. Näib, et erinevatel aegadel eksisteeris erineva suurusega juuste ning suurus sõltus eelkõige turustamiseesmärkidest. Sellegipoolest võib laias laastus eristada väikesi juuste, mis olid mõeldud söömiseks üsna noorena, ja suuremaid juuste, mis sobisid paremini pikemaajaliseks säilitamiseks ja müümiseks kaugematesse kohtadesse.

Vähehaaval seadsid ümbruskonnas end sisse hulgikaupmehed. Nad varusid kaupa otse linnadest ja kauplesid sellega aina suuremas mahus. Juustu saadeti Pariisi, Châlonsi, Bar-le-Duci, Nancysse, Corrèze’i ja Allier’ departemangudesse ja mõnikord Genfi. Sel ajal tõusis Langresi juustu maine haripunkti.

Seejärel tõi 1914.–1918. aastani kestnud sõda Langresi talutootmise languse, mis kestis kuni 40. aastate lõpuni. See asendus samal ajal järk-järgult piimatootmisega juustutootmisettevõtetele, mis olid regioonis alates 20. sajandi algusest tekkinud, kuid hakanud siis tootma neid juustusorte, mis olid eelkõige kuumutatud pressitud juustumassiga.

Alles 1950. aastatel hakkasid mõned käsitöölised taas valmistama juustu „Langres” ning elustasid selle juustu tootmise. 1981. aastal loodi Langres’i juustu valmistajate kutseühendus (syndicat interprofessionnel du fromage de Langres), mis seadis endale 1986. aastast alates eesmärgiks saada kaitstud päritolunimetus, millega kroonitakse Langresi juustu hea maine.

5.2.   Toote eripära:

„Langres” on pehme pestud koorikuga juust, mille värv pärast valmimist varieerub helekollasest pruunini. Selle peamiseks eripäraks on süvend pealisküljel, mida kutsutakse „purskkaevuks” või „kausiks”.

Juustu on kolmes erinevas suuruses, mille massid on järgmised: väikesel 150–250 grammi, keskmisel 280–350 grammi ja suurel 800–1 300 grammi.

Juustu valmistamist iseloomustab eelkõige kaks peamist etappi: piima aeglane laagerdumine, mis annab piimja kalgendi, ja niisutamine, pestes juustu valmimise ajal soolase veega.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Geograafiline piirkond määratakse kindlaks traditsioonilise ala põhjal, kus Langresi juustu on valmistatud ja kasvatatud piirkonnas juba ammu levinud tõugudesse (eelkõige Simmental) kuuluvaid veiseid. Piimatootmisettevõtjad peavad tootma piima, mis pärineb suures osas seda tõugu lehmadelt. Piirkond paikneb äärealadel, mille looduskeskkonna peamised tegurid on piisavalt sarnased juustu päritolukoha omadele.

Sealne pinnas võimaldas rajada mitme põllukultuuri kasvatamisel ja loomakasvatusel põhineva tootmistüübi, eelkõige loomakasvatuse Bassignys, kus rohukasv on parem. Tootmispiirkonna rohumaadelt pärit rohu oluline osakaal lüpsilehmade söödas võimaldab tagada piimatoodangu, mis kannab endas looduskeskkonna omadusi.

Piimakarja pidamise tavad põhinevad geograafilise piirkonna looduskeskkonna piirangutel. Nii näiteks on suurte söödavarude olemasolu ettevõttes piirkonnas laialdaselt levinud iidne tava. Nii on tagatud rohusööt, mille karjatamine suudab tagada ainult osaliselt, sest suvel valitsevad Langresi platool põuad ja mujal, Bassignys, on üsna hüdromorfsed maad.

Niisugused erilised valmistamistingimused nagu piima pikk laagerdamine ja toimingud juustu valmimise ajal kujutavad endast kohalikku oskusteavet, mida kasutatakse ajaloolisel viisil.

Ka ümberpööramiste arvu piiramine nõrutamise ajal on tava, mida kasutati juba vähemalt 19. sajandil. Tänu sellele moodustub juustu peale süvend. Selle põhiomaduse tagavad valmistamismeetodid, mis on praegu Langresi tootjatele kohustuslikud.

Tänapäeval kasutatavad valmistamismeetodid, mis on välja kasvanud ajaloolistest tavadest, annavad juustule „Langres” selle erilised omadused, mis moodustavad selle identiteedi: pehme sisu, pestud koorik, tugev ja tüüpiline lõhn, üksteisest väga erinevad suurused.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCLangres-avec-modification.doc

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---