# Uradni list C 185/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.185.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 185 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5425. junij 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.185.slv

Uradni list

Evropske unije

C 185

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5425. junij 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 185/01 | Pojasnjevalne opombe h kombinirani nomenklaturi Evropske unije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 185/01

Pojasnjevalne opombe h kombinirani nomenklaturi Evropske unije

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 185/02 | Menjalni tečaji eura | 2 |
| 2011/C 185/03 | Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 98/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)
   (
  1
  ) | 3 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 185/02

Menjalni tečaji eura

2

2011/C 185/03

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 98/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)
   (
  1
  )

(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)

1

3

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska investicijska banka |
| 2011/C 185/04 | Razpis za zbiranje predlogov – Evropska investicijska banka ponuja finančno pomoč za tri nova področja programa EIBURS, ki je del njenega ukrepa za spodbujanje univerzitetnih raziskav | 7 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 185/05 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 10 |
| 2011/C 185/06 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 14 |
| 2011/C 185/07 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 18 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska investicijska banka

2011/C 185/04

Razpis za zbiranje predlogov – Evropska investicijska banka ponuja finančno pomoč za tri nova področja programa EIBURS, ki je del njenega ukrepa za spodbujanje univerzitetnih raziskav

7

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2011/C 185/05

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

10

2011/C 185/06

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

14

2011/C 185/07

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/1

---

Pojasnjevalne opombe h kombinirani nomenklaturi Evropske unije

2011/C 185/01

V skladu z drugo alinejo člena 9(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) se pojasnjevalne opombe h kombinirani nomenklaturi Evropske unije (2) spremenijo 1. julija 2011:

Na strani 342:

se pojasnjevalna opomba za KN 8521 90 00 črta.

Na strani 347:

se pojasnjevalne opombe za KN 8528 71 13, 8528 71 19 in 8528 71 90 črtajo.

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

(2)  UL C 137, 6.5.2011, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

24. junija 2011

2011/C 185/02

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4220 |
| JPY | japonski jen | 114,06 |
| DKK | danska krona | 7,4587 |
| GBP | funt šterling | 0,88855 |
| SEK | švedska krona | 9,1802 |
| CHF | švicarski frank | 1,1902 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,7825 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,378 |
| HUF | madžarski forint | 269,50 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7093 |
| PLN | poljski zlot | 3,9919 |
| RON | romunski leu | 4,2240 |
| TRY | turška lira | 2,3207 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3473 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3961 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,0767 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7482 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7597 |
| KRW | južnokorejski won | 1 534,15 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,7683 |
| CNY | kitajski juan | 9,2059 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3740 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 232,84 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3300 |
| PHP | filipinski peso | 61,765 |
| RUB | ruski rubelj | 40,1300 |
| THB | tajski bat | 43,627 |
| BRL | brazilski real | 2,2707 |
| MXN | mehiški peso | 16,8867 |
| INR | indijska rupija | 63,9830 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4220

JPY

japonski jen

114,06

DKK

danska krona

7,4587

GBP

funt šterling

0,88855

SEK

švedska krona

9,1802

CHF

švicarski frank

1,1902

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,7825

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,378

HUF

madžarski forint

269,50

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7093

PLN

poljski zlot

3,9919

RON

romunski leu

4,2240

TRY

turška lira

2,3207

AUD

avstralski dolar

1,3473

CAD

kanadski dolar

1,3961

HKD

hongkonški dolar

11,0767

NZD

novozelandski dolar

1,7482

SGD

singapurski dolar

1,7597

KRW

južnokorejski won

1 534,15

ZAR

južnoafriški rand

9,7683

CNY

kitajski juan

9,2059

HRK

hrvaška kuna

7,3740

IDR

indonezijska rupija

12 232,84

MYR

malezijski ringit

4,3300

PHP

filipinski peso

61,765

RUB

ruski rubelj

40,1300

THB

tajski bat

43,627

BRL

brazilski real

2,2707

MXN

mehiški peso

16,8867

INR

indijska rupija

63,9830

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/3

---

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 98/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih

(Besedilo velja za EGP)

(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)

2011/C 185/03

| ESO (1) | Sklic in naslov harmoniziranega standarda
  (in referenčni dokument) | Prva objava UL | Referenca za nadomeščeni standard | Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomeščenega standarda
  Opomba 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 556-1:2001
  Sterilizacija medicinskih pripomočkov – Zahteve za medicinske pripomočke, ki morajo biti označeni s „STERILNO“ – 1. del: Zahteve za končno sterilizirane medicinske pripomočke | 31.7.2002 | EN 556:1994 + A1:1998
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.4.2002) |
| EN 556-1:2001/AC:2006 | 15.11.2006 | | |
| CEN | EN 556-2:2003
  Sterilizacija medicinskih pripomočkov – Zahteve za medicinske pripomočke, ki morajo biti označeni s „STERILNO“ – 2. del: Zahteve za medicinske pripomočke, izdelane v aseptičnem okolju | 9.8.2007 | | |
| CEN | EN 980:2008
  Simboli za označevanje medicinskih pripomočkov | 23.7.2008 | EN 980:2003
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.5.2010) |
| CEN | EN ISO 11737-2:2009
  Sterilizacija medicinskih pripomočkov - Mikrobiološke metode - 2. del: Preskusi sterilnosti pri definiciji, validaciji in vzdrževanju sterilizacijskih postopkov (ISO 11737-2:2009) | 7.7.2010 | | |
| CEN | EN 12322:1999
  Diagnostični medicinski pripomočki in vitro – Gojišča za mikrobiologijo – Merila za kakovost gojišč | 9.10.1999 | | |
| EN 12322:1999/A1:2001 | 31.7.2002 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (30.4.2002) |
| CEN | EN ISO 13485:2003
  Medicinski pripomočki – Sistemi vodenja kakovosti – Zahteve za zakonodajne namene (ISO 13485:2003) | 2.4.2004 | EN ISO 13488:2000
  EN ISO 13485:2000
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.7.2009) |
| EN ISO 13485:2003/AC:2009 | 7.7.2010 | | |
| CEN | EN 13532:2002
  Splošne zahteve za diagnostične pripomočke in vitro za samotestiranje | 17.12.2002 | | |
| CEN | EN 13612:2002
  Ovrednotenje diagnostičnih medicinskih pripomočkov lastnosti in vitro | 17.12.2002 | | |
| EN 13612:2002/AC:2002 | 2.12.2009 | | |
| CEN | EN 13640:2002
  Preskus stabilnosti diagnostičnih reagentov in vitro | 17.12.2002 | | |
| CEN | EN 13641:2002
  Izločitev ali zmanjšanje tveganja okužbe v povezavi z diagnostičnimi reagenti in vitro | 17.12.2002 | | |
| CEN | EN 13975:2003
  Postopki vzorčenja, ki se uporabljajo pri preskusih sprejema in vitro diagnostičnih pripomočkov – Statistični vidiki | 21.11.2003 | | |
| CEN | EN 14136:2004
  Uporaba shem zunanje ocene kakovosti za oceno delovanja postopkov diagnostičnih preiskav in vitro | 15.11.2006 | | |
| CEN | EN 14254:2004
  Diagnostični medicinski pripomočki in vitro – Posode za zbiranje vzorcev človeškega tkiva in drugih vzorcev, razen krvi, za enkratno uporabo | 28.4.2005 | | |
| CEN | EN 14820:2004
  Kontejnerji (epruvete s podtlakom) za zbiranje venske krvi ob enkratni uporabi | 28.4.2005 | | |
| CEN | EN ISO 14937:2009
  Sterilizacija izdelkov za zdravstveno nego - Splošne zahteve za opredelitev lastnosti sterilizacijskih sredstev in za razvoj, validacijo ter rutinsko kontrolo sterilizacijskih postopkov za medicinske pripomočke (ISO 14937:2009) | 7.7.2010 | EN ISO 14937:2000
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.4.2010) |
| CEN | EN ISO 14971:2009
  Medicinski pripomočki - Uporaba obvladovanja tveganja pri medicinskih pripomočkih (ISO 14971:2007, Corrected version 2007-10-01) | 7.7.2010 | EN ISO 14971:2007
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (21.3.2010) |
| CEN | EN ISO 15193:2009
  Diagnostični medicinski pripomočki in vitro - Merjenje količin v vzorcih biološkega izvora - Zahteve za vsebino in predstavitev referenčnih merilnih postopkov (ISO 15193:2009) | 7.7.2010 | | |
| CEN | EN ISO 15194:2009
  Diagnostični medicinski pripomočki in vitro - Merjenje količin v vzorcih biološkega izvora - Zahteve za certificirane referenčne materiale in vsebino podporne dokumentacije (ISO 15194:2009) | 7.7.2010 | | |
| CEN | EN ISO 15197:2003
  Diagnostični preskusni sistemi in vitro – Zahteve za sisteme monitoringa glukoze v krvi za samopreskušanje pri obravnavi sladkorne bolezni (ISO 15197:2003) | 28.4.2005 | | |
| EN ISO 15197:2003/AC:2005 | 2.12.2009 | | |
| CEN | EN ISO 17511:2003
  Diagnostični medicinski pripomočki in vitro - Merjenje količin v vzorcih biološkega izvora – Meroslovna sledljivost vrednosti, dodeljenih kalibratorjem in kontrolnim materialom (ISO 17511:2003) | 28.4.2005 | | |
| CEN | EN ISO 18113-1:2009
  Diagnostični preskusni sistemi in vitro - Informacije proizvajalca (označevanje) - 1. del: Izrazi, definicije in splošne zahteve (ISO 18113-1:2009) | 7.7.2010 | | |
| CEN | EN ISO 18113-2:2009
  Diagnostični preskusni sistemi in vitro - Informacije proizvajalca (označevanje) - 2. del: Diagnostični reagenti in vitro za poklicno uporabo (ISO 18113-2:2009) | 7.7.2010 | EN 375:2001
  Opomba 2.1 | 31.12.2012 |
| CEN | EN ISO 18113-3:2009
  Diagnostični preskusni sistemi in vitro - Informacije proizvajalca (označevanje) - 3. del: Diagnostični instrumenti in vitro za poklicno uporabo (ISO 18113-3:2009) | 7.7.2010 | EN 591:2001
  Opomba 2.1 | 31.12.2012 |
| CEN | EN ISO 18113-4:2009
  Diagnostični preskusni sistemi in vitro - Informacije proizvajalca (označevanje) - 4. del: Diagnostični reagenti in vitro za samopreskušanje (ISO 18113-4:2009) | 7.7.2010 | EN 376:2002
  Opomba 2.1 | 31.12.2012 |
| CEN | EN ISO 18113-5:2009
  Diagnostični preskusni sistemi in vitro - Informacije proizvajalca (označevanje) - 5. del: Diagnostični instrumenti in vitro za samopreskušanje (ISO 18113-5:2009) | 7.7.2010 | EN 592:2002
  Opomba 2.1 | 31.12.2012 |
| CEN | EN ISO 18153:2003
  Diagnostični medicinski pripomočki in vitro - Merjenje količin v vzorcih biološkega izvora – Meroslovna sledljivost vrednosti za katalitične koncentracije encimov, dodeljenih kalibratorjem in kontrolnim materialom (ISO 18153:2003) | 21.11.2003 | | |
| CEN | EN ISO 20776-1:2006
  Klinični laboratorijski preskusi ter dignostični preskusni sistemi in vitro - Preskus občutljivosti povzročiteljev infekcij in vrednotenje delovanja antimikrobno občutljivih naprav - 1. del: Referenčna metoda za preskus in vitro aktivnosti antimikrobnih povzročiteljev na vpliv bakterij pri nalezljivih boleznih (ISO 20776-1:2006) | 9.8.2007 | | |
| Cenelec | EN 61010-2-101:2002
  Varnostne zahteve za električno opremo za meritve, nadzorovanje in laboratorijsko uporabo 2-101. del: Posebne zahteve za diagnostično medicinsko opremo in vitro (IVD)
  IEC 61010-2-101:2002 (Spremenjen) | 17.12.2002 | | |
| Cenelec | EN 61326-2-6:2006
  Električna oprema za merjenje, kontrolo in laboratorijsko uporabo - Zahteve za elektromagnetno združljivost – 2-6. del: Posebne zahteve – Diagnostična medicinska oprema in-vitro (IVD)
  IEC 61326-2-6:2005 | 27.11.2008 | | |
| Cenelec | EN 62304:2006
  Programska oprema za medicinske aparate – Procesi v življenjskem ciklu programske opreme (IEC 62304:2006)
  IEC 62304:2006 | 27.11.2008 | | |
| EN 62304:2006/AC:2008 | 18.1.2011 | | |
| Cenelec | EN 62366:2008
  Medicinske naprave - Uporaba inženirstva uporabljivosti pri medicinskih napravah (IEC 62366:2007)
  IEC 62366:2007 | 27.11.2008 | | |

ESO (1)

Sklic in naslov harmoniziranega standarda

(in referenčni dokument)

Prva objava UL

Referenca za nadomeščeni standard

Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomeščenega standarda

Opomba 1

CEN

EN 556-1:2001

Sterilizacija medicinskih pripomočkov – Zahteve za medicinske pripomočke, ki morajo biti označeni s „STERILNO“ – 1. del: Zahteve za končno sterilizirane medicinske pripomočke

31.7.2002

EN 556:1994 + A1:1998

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(30.4.2002)

EN 556-1:2001/AC:2006

15.11.2006

CEN

EN 556-2:2003

Sterilizacija medicinskih pripomočkov – Zahteve za medicinske pripomočke, ki morajo biti označeni s „STERILNO“ – 2. del: Zahteve za medicinske pripomočke, izdelane v aseptičnem okolju

9.8.2007

CEN

EN 980:2008

Simboli za označevanje medicinskih pripomočkov

23.7.2008

EN 980:2003

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(31.5.2010)

CEN

EN ISO 11737-2:2009

Sterilizacija medicinskih pripomočkov - Mikrobiološke metode - 2. del: Preskusi sterilnosti pri definiciji, validaciji in vzdrževanju sterilizacijskih postopkov (ISO 11737-2:2009)

7.7.2010

CEN

EN 12322:1999

Diagnostični medicinski pripomočki in vitro – Gojišča za mikrobiologijo – Merila za kakovost gojišč

9.10.1999

EN 12322:1999/A1:2001

31.7.2002

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(30.4.2002)

CEN

EN ISO 13485:2003

Medicinski pripomočki – Sistemi vodenja kakovosti – Zahteve za zakonodajne namene (ISO 13485:2003)

2.4.2004

EN ISO 13488:2000

EN ISO 13485:2000

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(31.7.2009)

EN ISO 13485:2003/AC:2009

7.7.2010

CEN

EN 13532:2002

Splošne zahteve za diagnostične pripomočke in vitro za samotestiranje

17.12.2002

CEN

EN 13612:2002

Ovrednotenje diagnostičnih medicinskih pripomočkov lastnosti in vitro

17.12.2002

EN 13612:2002/AC:2002

2.12.2009

CEN

EN 13640:2002

Preskus stabilnosti diagnostičnih reagentov in vitro

17.12.2002

CEN

EN 13641:2002

Izločitev ali zmanjšanje tveganja okužbe v povezavi z diagnostičnimi reagenti in vitro

17.12.2002

CEN

EN 13975:2003

Postopki vzorčenja, ki se uporabljajo pri preskusih sprejema in vitro diagnostičnih pripomočkov – Statistični vidiki

21.11.2003

CEN

EN 14136:2004

Uporaba shem zunanje ocene kakovosti za oceno delovanja postopkov diagnostičnih preiskav in vitro

15.11.2006

CEN

EN 14254:2004

Diagnostični medicinski pripomočki in vitro – Posode za zbiranje vzorcev človeškega tkiva in drugih vzorcev, razen krvi, za enkratno uporabo

28.4.2005

CEN

EN 14820:2004

Kontejnerji (epruvete s podtlakom) za zbiranje venske krvi ob enkratni uporabi

28.4.2005

CEN

EN ISO 14937:2009

Sterilizacija izdelkov za zdravstveno nego - Splošne zahteve za opredelitev lastnosti sterilizacijskih sredstev in za razvoj, validacijo ter rutinsko kontrolo sterilizacijskih postopkov za medicinske pripomočke (ISO 14937:2009)

7.7.2010

EN ISO 14937:2000

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(30.4.2010)

CEN

EN ISO 14971:2009

Medicinski pripomočki - Uporaba obvladovanja tveganja pri medicinskih pripomočkih (ISO 14971:2007, Corrected version 2007-10-01)

7.7.2010

EN ISO 14971:2007

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(21.3.2010)

CEN

EN ISO 15193:2009

Diagnostični medicinski pripomočki in vitro - Merjenje količin v vzorcih biološkega izvora - Zahteve za vsebino in predstavitev referenčnih merilnih postopkov (ISO 15193:2009)

7.7.2010

CEN

EN ISO 15194:2009

Diagnostični medicinski pripomočki in vitro - Merjenje količin v vzorcih biološkega izvora - Zahteve za certificirane referenčne materiale in vsebino podporne dokumentacije (ISO 15194:2009)

7.7.2010

CEN

EN ISO 15197:2003

Diagnostični preskusni sistemi in vitro – Zahteve za sisteme monitoringa glukoze v krvi za samopreskušanje pri obravnavi sladkorne bolezni (ISO 15197:2003)

28.4.2005

EN ISO 15197:2003/AC:2005

2.12.2009

CEN

EN ISO 17511:2003

Diagnostični medicinski pripomočki in vitro - Merjenje količin v vzorcih biološkega izvora – Meroslovna sledljivost vrednosti, dodeljenih kalibratorjem in kontrolnim materialom (ISO 17511:2003)

28.4.2005

CEN

EN ISO 18113-1:2009

Diagnostični preskusni sistemi in vitro - Informacije proizvajalca (označevanje) - 1. del: Izrazi, definicije in splošne zahteve (ISO 18113-1:2009)

7.7.2010

CEN

EN ISO 18113-2:2009

Diagnostični preskusni sistemi in vitro - Informacije proizvajalca (označevanje) - 2. del: Diagnostični reagenti in vitro za poklicno uporabo (ISO 18113-2:2009)

7.7.2010

EN 375:2001

Opomba 2.1

31.12.2012

CEN

EN ISO 18113-3:2009

Diagnostični preskusni sistemi in vitro - Informacije proizvajalca (označevanje) - 3. del: Diagnostični instrumenti in vitro za poklicno uporabo (ISO 18113-3:2009)

7.7.2010

EN 591:2001

Opomba 2.1

31.12.2012

CEN

EN ISO 18113-4:2009

Diagnostični preskusni sistemi in vitro - Informacije proizvajalca (označevanje) - 4. del: Diagnostični reagenti in vitro za samopreskušanje (ISO 18113-4:2009)

7.7.2010

EN 376:2002

Opomba 2.1

31.12.2012

CEN

EN ISO 18113-5:2009

Diagnostični preskusni sistemi in vitro - Informacije proizvajalca (označevanje) - 5. del: Diagnostični instrumenti in vitro za samopreskušanje (ISO 18113-5:2009)

7.7.2010

EN 592:2002

Opomba 2.1

31.12.2012

CEN

EN ISO 18153:2003

Diagnostični medicinski pripomočki in vitro - Merjenje količin v vzorcih biološkega izvora – Meroslovna sledljivost vrednosti za katalitične koncentracije encimov, dodeljenih kalibratorjem in kontrolnim materialom (ISO 18153:2003)

21.11.2003

CEN

EN ISO 20776-1:2006

Klinični laboratorijski preskusi ter dignostični preskusni sistemi in vitro - Preskus občutljivosti povzročiteljev infekcij in vrednotenje delovanja antimikrobno občutljivih naprav - 1. del: Referenčna metoda za preskus in vitro aktivnosti antimikrobnih povzročiteljev na vpliv bakterij pri nalezljivih boleznih (ISO 20776-1:2006)

9.8.2007

Cenelec

EN 61010-2-101:2002

Varnostne zahteve za električno opremo za meritve, nadzorovanje in laboratorijsko uporabo 2-101. del: Posebne zahteve za diagnostično medicinsko opremo in vitro (IVD)

IEC 61010-2-101:2002 (Spremenjen)

17.12.2002

Cenelec

EN 61326-2-6:2006

Električna oprema za merjenje, kontrolo in laboratorijsko uporabo - Zahteve za elektromagnetno združljivost – 2-6. del: Posebne zahteve – Diagnostična medicinska oprema in-vitro (IVD)

IEC 61326-2-6:2005

27.11.2008

Cenelec

EN 62304:2006

Programska oprema za medicinske aparate – Procesi v življenjskem ciklu programske opreme (IEC 62304:2006)

IEC 62304:2006

27.11.2008

EN 62304:2006/AC:2008

18.1.2011

Cenelec

EN 62366:2008

Medicinske naprave - Uporaba inženirstva uporabljivosti pri medicinskih napravah (IEC 62366:2007)

IEC 62366:2007

27.11.2008

| Opomba 1: | Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica (“dow”), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače. |
| --- | --- |

Opomba 1:

Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica (“dow”), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače.

| Opomba 2.1: | Novi (ali spremenjeni) standard ima enak obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive. |
| --- | --- |

Opomba 2.1:

Novi (ali spremenjeni) standard ima enak obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive.

| Opomba 2.2: | Novi standard ima širši obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive. |
| --- | --- |

Opomba 2.2:

Novi standard ima širši obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive.

| Opomba 2.3: | Novi standard ima ožji obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za (delni) nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive za tiste proizvode, ki spadajo pod novi standard. Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive za proizvode, ki še vedno spadajo v področje (delno) nadomestnega standarda, vendar ne v področje novega standarda, ostane nespremenjena. |
| --- | --- |

Opomba 2.3:

Novi standard ima ožji obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za (delni) nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive za tiste proizvode, ki spadajo pod novi standard. Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive za proizvode, ki še vedno spadajo v področje (delno) nadomestnega standarda, vendar ne v področje novega standarda, ostane nespremenjena.

| Opomba 3: | V primeru sprememb je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegove morebitne prejšnje spremembe in nove citirane spremembe. Nadomestni standard (stolpec 3) zato sestoji iz EN CCCCC:YYYY in njegovih morebitnih predhodnih sprememb, vendar brez nove citirane spremembe. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive. |
| --- | --- |

Opomba 3:

V primeru sprememb je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegove morebitne prejšnje spremembe in nove citirane spremembe. Nadomestni standard (stolpec 3) zato sestoji iz EN CCCCC:YYYY in njegovih morebitnih predhodnih sprememb, vendar brez nove citirane spremembe. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive.

OPOMBA:

| — | Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), spremenjene z Direktivo 98/48/ES (3). |
| --- | --- |

—

Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), spremenjene z Direktivo 98/48/ES (3).

| — | Usklajene standarde sprejmejo evropske organizacije za standardizacijo v angleškem jeziku (CEN in Cenelec objavljata tudi v francoskem in nemškem jeziku). Naslove usklajenih standardov nato nacionalni organi za standardizacijo prevedejo v vse ostale zahtevane uradne jezike Evropske unije. Evropska komisija ni odgovorna za pravilnost naslovov, ki se predložijo za objavo v Uradnem listu. |
| --- | --- |

—

Usklajene standarde sprejmejo evropske organizacije za standardizacijo v angleškem jeziku (CEN in Cenelec objavljata tudi v francoskem in nemškem jeziku). Naslove usklajenih standardov nato nacionalni organi za standardizacijo prevedejo v vse ostale zahtevane uradne jezike Evropske unije. Evropska komisija ni odgovorna za pravilnost naslovov, ki se predložijo za objavo v Uradnem listu.

| — | Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti.

| — | Ta seznam nadomešča vse predhodne sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Posodobitev tega seznama zagotavlja Komisija. |
| --- | --- |

—

Ta seznam nadomešča vse predhodne sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Posodobitev tega seznama zagotavlja Komisija.

| — | Več informacij o harmoniziranih standardih najdete na internetu na
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Več informacij o harmoniziranih standardih najdete na internetu na

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Evropske organizacije za standarde:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Faks +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Faks +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Faks +33 493654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Faks +33 493654716, (http://www.etsi.eu)

(2)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

(3)  UL L 217, 5.8.1998, str. 18.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska investicijska banka

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/7

---

Razpis za zbiranje predlogov – Evropska investicijska banka ponuja finančno pomoč za tri nova področja programa EIBURS, ki je del njenega ukrepa za spodbujanje univerzitetnih raziskav

2011/C 185/04

Večina institucionalnih odnosov Evropske investicijske banke z univerzami poteka prek njenega ukrepa za spodbujanje univerzitetnih raziskav, ki ga sestavljajo trije različni programi:

| — | EIBURS, program EIB za spodbujanje univerzitetnih raziskav (EIB University Research Sponsorship Programme), |
| --- | --- |

—

EIBURS, program EIB za spodbujanje univerzitetnih raziskav (EIB University Research Sponsorship Programme),

| — | STAREBEI (STAges de REcherche BEI), program za financiranje mladih raziskovalcev, ki sodelujejo v skupnih univerzitetnih projektih EIB, in |
| --- | --- |

—

STAREBEI (STAges de REcherche BEI), program za financiranje mladih raziskovalcev, ki sodelujejo v skupnih univerzitetnih projektih EIB, in

| — | Univerzitetne mreže EIB (EIB University Networks), program sodelovanja univerzitetnih mrež, ki kažejo značilnosti, še posebej pomembne za podporo ciljem skupine EIB. |
| --- | --- |

—

Univerzitetne mreže EIB (EIB University Networks), program sodelovanja univerzitetnih mrež, ki kažejo značilnosti, še posebej pomembne za podporo ciljem skupine EIB.

EIBURS zagotavlja nepovratna sredstva univerzitetnim raziskovalnim središčem, dejavnim na raziskovalnih področjih in temah, ki banko najbolj zanimajo. Finančna pomoč EIB, ki znaša do 100 000 EUR na leto in traja tri leta, se dodeli v razpisnem postopku zainteresiranim univerzitetnim oddelkom ali raziskovalnim središčem, ki so povezani z univerzami v Evropski uniji, državah kandidatkah ali možnih državah kandidatkah ter imajo priznano strokovno znanje in izkušnje na področjih, ki jih je izbrala EIB, da lahko širijo svoje dejavnosti na teh področjih. Izbrani predlog bo moral zagotoviti razne rezultate (raziskave, organizacijo tečajev in seminarjev, mreženje, razširjanje izsledkov itd.), ki bodo opredeljeni v pogodbi z EIB.

V študijskem letu 2011/2012 so bila za program EIBURS izbrana tri nova raziskovalna področja, in sicer:

Evropske ureditve intelektualne lastnine ter njihov vpliv na prenos tehnologije in financiranje intelektualne lastnine

Svetovni politični razgovori se vse bolj osredotočajo na inovativnost in gospodarstvo znanja kot gonilni sili dolgoročne trajnostne rasti. V tem okviru se pojavljata dve potrebni, a hkrati nelahki nalogi: oblikovanje novih instrumentov financiranja in pritegnitev zasebnih vlagateljev v prenos znanja in tehnologije. Osebe, ki se ukvarjajo s prenosom tehnologije, bi morale bolje razumeti odnos med pravnimi in regulativnimi sistemi, ki urejajo intelektualno lastnino, ter njihov vpliv na to področje. Bolje bi morale razumeti tudi javnopolitične pobude, namenjene raziskovalnim središčem in univerzam ter različne finančne instrumente (sklade, partnerstva, translacijske laboratorije ipd.), namenjene komercializaciji raziskav. Zadeve, kot so profesorjev privilegij, patentno pravo Evropske unije in njegova uporaba s strani nacionalnih preizkuševalcev ter državne spodbude, imajo velik vpliv na izkoriščanje sredstev v začetnih fazah, vendar sistematičnih pregledov in primerjav ni. Področje se hitro spreminja, zato je treba upoštevati nedavne in sedanje dogodke. Idealen projekt bo podal izčrpen pregled teh zadev po vseh državah članicah, sprejemljivi pa so tudi projekti, ki bodo pokrivali najpomembnejše trge Evropske unije na področju inovacij in intelektualne lastnine.

Cilj projekta je podati pregled pravnih, regulativnih in javnopolitičnih ukrepov v državah članicah Evropske unije ter njihovega vpliva na voljnost oziroma pripravljenost akademskih ustanov, da bi vzpostavile partnerstva z zunanjimi finančnimi subjekti (skladi, fundacijami in drugimi viri zunanjega kapitala), s čimer bi pospešile svoje delovanje na področju prenosa tehnologije in intelektualne lastnine pa tudi komercializacijo svojih raziskav. Kjer je primerno, je treba v pregled vključiti in utemeljiti še politične ukrepe in predloge za izboljšanje prenosa znanja v Evropski uniji.

Rezultati:

| | Raziskava lahko vključuje pregled obstoječega materiala s tega področja o „splošnih trendih“ dejavnikov (npr. protokolov, modelov in pogojev), ki vplivajo na komercializacijo raziskav. Raziskava mora vključevati študije primerov ustanov, ki sodelujejo s finančnimi vlagatelji (EIF lahko olajša dostop do nekaterih prejemnikov njegovih sredstev, vendar je treba zajeti še dodatne primere). Eno od področij pregleda mora biti pogodbeni vidik odnosov med raziskovalnimi ustanovami in finančnimi vlagatelji – to področje je obdelano na ravni odnosa med raziskovalnimi organizacijami in podjetji, na ravni sodelovanja med raziskovalnimi organizacijami in finančnimi subjekti pa ne dovolj podrobno. Raziskava je triletna, zato se od predlagateljev pričakuje, da bodo predlagali roke za oddajo vmesnih podatkov. V projekt se lahko vključijo tudi dodatne dejavnosti, ki bi jih bilo univerzitetno središče pripravljeno izvajati s pomočjo iz programa EIBURS na tem raziskovalnem področju, med drugim:






  — | organizacija tečajev, poletnih šol, konferenc in seminarjev, |
| --- | --- | --- |

Raziskava lahko vključuje pregled obstoječega materiala s tega področja o „splošnih trendih“ dejavnikov (npr. protokolov, modelov in pogojev), ki vplivajo na komercializacijo raziskav. Raziskava mora vključevati študije primerov ustanov, ki sodelujejo s finančnimi vlagatelji (EIF lahko olajša dostop do nekaterih prejemnikov njegovih sredstev, vendar je treba zajeti še dodatne primere). Eno od področij pregleda mora biti pogodbeni vidik odnosov med raziskovalnimi ustanovami in finančnimi vlagatelji – to področje je obdelano na ravni odnosa med raziskovalnimi organizacijami in podjetji, na ravni sodelovanja med raziskovalnimi organizacijami in finančnimi subjekti pa ne dovolj podrobno. Raziskava je triletna, zato se od predlagateljev pričakuje, da bodo predlagali roke za oddajo vmesnih podatkov. V projekt se lahko vključijo tudi dodatne dejavnosti, ki bi jih bilo univerzitetno središče pripravljeno izvajati s pomočjo iz programa EIBURS na tem raziskovalnem področju, med drugim:

—

organizacija tečajev, poletnih šol, konferenc in seminarjev,

| — | oblikovanje podatkovnih zbirk, |
| --- | --- |

—

oblikovanje podatkovnih zbirk,

| — | vprašalniki. |
| --- | --- |

—

vprašalniki.

| | Ta projekt bo dopolnjeval študijo izvedljivosti, podprto s sredstvi Evropske komisije (Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo), z naslovom „Vzpostavitev finančnega trga za pravice intelektualne lastnine v Evropi“, številka javnega naročila 3/PP/ENT/CIP/10/A/NO2S003. |
| --- | --- |

Ta projekt bo dopolnjeval študijo izvedljivosti, podprto s sredstvi Evropske komisije (Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo), z naslovom „Vzpostavitev finančnega trga za pravice intelektualne lastnine v Evropi“, številka javnega naročila 3/PP/ENT/CIP/10/A/NO2S003.

Analiza potreb po vlaganjih v infrastrukturne sektorje

Razumevanje obstoječih in bodočih potreb po vlaganjih je nujno za oblikovanje ciljno usmerjenih javnih politik, ki podpirajo vlaganja v infrastrukturo. Zdi se, da enotnih dokumentov o metodoloških vprašanjih pri napovedovanju potreb po vlaganjih ni. Od univerzitetnega raziskovalnega središča, ki bo prejelo sredstva EIBURS, se pričakuje, da bo vzpostavilo raziskovalni program, osredotočen na pregled obstoječih metodologij in napovedi potreb po vlaganjih v infrastrukturo, oblikovalo enotno metodologijo za napovedovanje potreb po vlaganjih v infrastrukturo ter napovedalo potrebe po vlaganjih v gospodarsko infrastrukturo v Evropi. Področje raziskav mora biti omejeno le na gospodarsko infrastrukturo, t.j. promet, energetiko, vodo ter informacijsko in komunikacijsko tehnologijo.

V projekt se lahko vključijo tudi dodatne dejavnosti, ki bi jih bilo univerzitetno središče pripravljeno izvajati s pomočjo iz programa EIBURS na tem raziskovalnem področju, med drugim:

| — | organizacija tečajev in seminarjev, |
| --- | --- |

—

organizacija tečajev in seminarjev,

| — | oblikovanje podatkovnih zbirk, |
| --- | --- |

—

oblikovanje podatkovnih zbirk,

| — | vprašalniki. |
| --- | --- |

—

vprašalniki.

Vse večje kreditno tveganje pri mikrokreditiranju: vzroki, opozorilni znaki, trenutno stanje in obeti za prihodnost

Hitra rast ponudbe storitev mikrokreditiranja, namenjenih gospodinjstvom in podjetnikom z nizkimi dohodki, je v zadnjem desetletju povzročila zasičenost nekaterih trgov, kot so Maroko, Bosna in Hercegovina, Bolivija in Indija (država Andra Pradeš). Posojilojemalci, ki so imeli dostop do več posojil od več posojilnih ustanov, so najeli preveč posojil in se tako prezadolžili. Prezadolženost mikroposojilojemalcev je slaba za panogo mikrokreditiranja nasploh zaradi finančnih posledic in škode za ugled, pa tudi zaradi socialne in psihološke škode, ki jo lahko povzroči že tako ranljivemu prebivalstvu.

Za poslabšanje kakovosti mikroposojilnih portfeljev je dejansko več vzrokov in dejavnikov, med katerimi so gospodarsko okolje, politično vmešavanje, neprimernost regulativnega okvira, agresivno posojanje mikrofinančnih ustanov, koncentracija v mestnih območjih ali neprimernost ponujenih produktov. Visoka stopnja odplačevanja, ki je bila vedno značilna za panogo mikrofinanciranja, se je v nekaterih državah ali regijah zelo zmanjšala, tako da na nekaterih trgih danes obstaja velika verjetnost večjih posojilnih izgub. Kreditno tveganje, povezano s prezadolženostjo strank, omenjajo tudi strokovnjaki praktiki kot eno od najhitreje rastočih tveganj. Na žalost so blažilni ukrepi prepogosto sprejeti šele po izbruhu krize odplačevanja. Zato so postali vlagatelji odgovornejši pri posojanju sredstev, pojavile pa so se tudi nekatere mednarodne pobude, ki si prizadevajo za načela varstva strank ter preglednost praks in obrestnih mer, kar naj bi preprečilo pregrevanje trgov.

EIB v tem okviru vabi raziskovalne predloge, ki bodo ponudili odgovore na naslednja vprašanja:

Pod kakšnimi pogoji se lahko pri mikrokreditiranju ohrani dobra kakovost sredstev in vzdržnost pri širjenju na trge, kjer obstaja povpraševanje po takšnih storitvah? Kakšno je trenutno kreditno tveganje, vključno s prezadolženostjo strank, v Afriki in državah, ki so najbolj ogrožene? Ali obstajajo opozorilni znaki, na podlagi katerih bi lahko preprečili možno krizo odplačevanja, še preden bi dejansko izbruhnila? Kaj se lahko naučimo iz nedavne krize mirkofinanciranja (Maroko, Bosna in Hercegovina, Andra Pradeš itd.)? Katere države, še zlasti afriške, so najbolj ogrožene in bi bile lahko „naslednje na vrsti“?

Regionalno gledano morajo biti predlogi osredotočeni, vendar ne omejeni, na afriško regijo (vključno z regijo MENA).

V projekt se lahko vključijo tudi dodatne dejavnosti, ki bi jih bilo univerzitetno središče pripravljeno izvajati s pomočjo iz programa EIBURS na tem raziskovalnem področju, med drugim:

| — | organizacija dogodkov in razširjanje informacij o dogodkih, |
| --- | --- |

—

organizacija dogodkov in razširjanje informacij o dogodkih,

| — | oblikovanje dodatnih podatkovnih zbirk, |
| --- | --- |

—

oblikovanje dodatnih podatkovnih zbirk,

| — | vprašalniki. |
| --- | --- |

—

vprašalniki.

Rok za oddajo predlogov, ki jih morate pripraviti v angleščini ali francoščini, je 16. september 2011. Predlogi, oddani po tem roku, ne bodo upoštevani. Predloge pošljite:

v elektronski obliki na:

universities@eib.org

in

v natisnjeni obliki na:

| EIB-Universities Research Action |
| --- |
| 100, boulevard Konrad Adenauer |
| 2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

EIB-Universities Research Action

100, boulevard Konrad Adenauer

2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

To the attention of Ms Luísa Ferreira, Co-ordinator.

Več informacij o izbirnem postopku v programu EIBURS ter o drugih programih in mehanizmih je objavljenih na: http://www.eib.org/universities

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/10

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2011/C 185/05

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„SUSINA DI DRO“

ES št.: IT-PDO-0005-0779-30.06.2009

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime:

„Susina di Dro“

2.   Država članica ali tretja država:

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.6 | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Zaščitena označba porekla „Susina di Dro“ ščiti svež sadež lokalnega kultivarja „Prugna di Dro“, običajno imenovanega „Susina di Dro“.

Sveži sadeži morajo biti ob sprostitvi na trg celi, na videz sveži in zdravi, brez nenavadnih snovi ali vonjev, po obliki ovalni, rahlo podolgovati, s kompaktno pulpo in prekriti z značilnim belkastim oprhom.

Barve, značilne za sveže sadeže, so:

| — | lupina med škrlatno rdečo in modro barvo s temno vijoličastim odtenkom, s patino oprha, včasih z majhnimi, zelenkasto obarvanimi mesti, |
| --- | --- |

—

lupina med škrlatno rdečo in modro barvo s temno vijoličastim odtenkom, s patino oprha, včasih z majhnimi, zelenkasto obarvanimi mesti,

| — | pulpa rumene ali rumenkasto zelene barve. |
| --- | --- |

—

pulpa rumene ali rumenkasto zelene barve.

Kemijske značilnosti:

| | Sladkorji – najnižja vrednost ob obiranju 9,0 °Brix. |
| --- | --- |

Sladkorji – najnižja vrednost ob obiranju 9,0 °Brix.

| | Polifenoli – najnižja vrednost 900 mg/kg. |
| --- | --- |

Polifenoli – najnižja vrednost 900 mg/kg.

ZOP „Susina di Dro“ se pri organoleptičnih značilnostih odlikuje po prefinjenem blagem in kiselkastem, aromatičnem okusu ter po prijetni testeni teksturi.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Postopki proizvodnje, čiščenja in pakiranja morajo potekati na ozemlju geografskega območja, opredeljenega v točki 4, da se sadeži ne bi pokvarili in splesnili. Poleg tega hitra sklenitev verige dobro vpliva na ohranitev značilne plasti oprha, ki prekriva sadeže.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

ZOP „Susina di Dro“ je treba pakirati v skladu z veljavno zakonodajo. Vse vrste embalaže je treba zapreti z mrežico, folijo ali pokrovom.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Na embalažah morata biti navedba ZOP „Susina di Dro“ in spodaj opisani logotip. Na njem je prikazana stilizirana sliva vijoličaste barve, na kateri so zeleni listi, sredi slive pa je navedba bele barve „SUSINA DI DRO DOP“ in na njenem notranjem robu „DENOMINAZIONE D’ORIGINE PROTETTA“.

Logotip:

Image

Pri označevanju je prepovedano dodajanje kakršnih koli označb o poreklu, ki niso izrecno predvidene, ali dodatnih oznak, ki bi lahko zavajale potrošnika.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Proizvodno območje ZOP „Susina di Dro“ v avtonomni pokrajini Trento obsega ozemlja teh občin: Arco, Bleggio Inferiore, Bleggio Superiore, Calavino, Cavedine, Fiavè, Dorsino, Drena, Dro, Lasino, Lomaso, Nago-Torbole, Padergnone, Riva del Garda, San Lorenzo in Banale, Stenico, Tenno, Terlago, Vezzano in Trento, ki je omejena na enote Cadine, Sopramonte, Sant’Anna, Vigolo Baselga in Baselga del Bondone.

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Proizvodno območje ZOP „Susina di Dro“ se odlikuje po posebnem podnebju zlasti zaradi Gardskega jezera. Čeprav leži sredi alpskega loka, so temperature posebno blage, kar potrjuje letno povprečje 12,4 °C. Območje ima poleg tega dolgo svetlo obdobje zaradi skoraj stalno jasnega neba: tako dnevna svetloba traja povprečno 10 ur, kar je skupaj 36 000 sekund osončenosti (vsakoletna povprečna številka na dan 21. junija). Tudi v zimskih mesecih, za katere je v predalpski Italiji ter v Srednji in Zahodni Evropi značilna pogosta oblačnost, je tukaj mesečno od 100 do 120 ur sonca, kar pomeni povprečno od 3 do 4 ure sonca dnevno. Vzrok za ta pojav je zlasti periodičnost vetrov, in sicer izmenjevanje spuščajočih se tokov iz dolin in dvigajočih se tokov (imenovanih „Òra del Garda“) z jezera. Blag veter Òra del Garda ne zagotavlja samo jasnega neba, temveč pozimi kljubuje tudi mrzlim severnim vetrovom, poleti pa blagodejno vpliva na najvišje popoldanske temperature, zaradi katerih bi se brez tega vpliva fenolna sestavina v sadežu pokvarila, kopičenje sladkorjev pa bi bilo oteženo. Zime so torej na proizvodnem območju ZOP „Susina di Dro“ posebno blage, poletja pa samo občasno beležijo obdobja suše in velike vročine. Te značilnosti dopolnjujejo dragocene pedološke značilnosti, ki so geološko nastale iz morskih usedlin. Na praktično vsem območju se tla odlikujejo po rahlo alkalni reakciji, ugodnem pogoju za razpoložljivost in dinamiko mineralnih sestavin, zlasti absorpcijo fosforja, kalcija in magnezija.

5.2   Posebnost proizvoda:

Sadež „Susina di Dro“ je avtohtoni kultivar, ki ga že dolgo gojijo v dolini reke Sarca, kjer se je genetsko stabiliziral.

Posebna vrednost ZOP „Susina di Dro“ je v vsebnosti polifenolov. Ti odločilno vplivajo na organoleptične značilnosti, barvo in okus sadeža ter so posebno koristni s farmakološkega vidika.

Za sadeže je značilna tudi zelo majhna vsebnost sladkorjev, kar je odločilno za pridobitev značilnega blagega in kiselkastega okusa tega lokalnega ekotipa.

Posebnost sadeža zaradi vsebnosti polifenolov in sladkorjev je poudarjena tudi v študijah, objavljenih že od leta 1975. Ta zbirka podatkov, skupaj z nekaterimi novejšimi študijami o značilnostih sadeža „Susina di Dro“ kaže, da so te že dolgo priznane in potrjene.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Lokalni kultivar „Prugna di Dro“ je plod stoletne selekcije, ki jo je omogočilo znanje kmetovalcev na proizvodnem območju, ki so pridobivali nove rastline zlasti iz semen ali stranskih poganjkov iz korenine ter izvajali stalen nadzor in pritisk za genetsko izboljšanje mase, temelječe na opazovanju fenotipskih značilnosti, povezanih zlasti s proizvodnimi značilnostmi kultur in organoleptičnimi značilnostmi sadežev.

Nastanek in kopičenje polifenolov in sladkorjev v ZOP „Susina di Dro“ sta tesno povezana s podnebjem proizvodnega območja, zlasti s količino sončnega sevanja, ki ga prejemajo rastline in ki vpliva na območne temperature. Ti podnebni dejavniki so temeljni za raven in ritem dejavnosti encimov, vključenih v fenolno presnovo, in postopke fotosinteze, ki določajo kopičenje ogljikovih hidratov in s tem sladkorjev.

Ti biološki pojavi so povezani s posebno ugodnimi razmerami proizvodnega območja, ki so posledica blagodejnega vpliva Gardskega jezera, največjega v Italiji, in njegovih blagih vetrov. Značilen blag veter „Òra del Garda“, zaradi katerega je popoldne nebo jasno, najvišje poletne temperature pa ublažene, je posebno pomemben.

Kopičenje antocianov v lupini, barvil, zaradi katerih se sliva obarva modro z vijoličastim odtenkom, je precej odvisno od količine stranskega sevanja, ki ga prestrežejo sadeži, vsebnost sladkorja pa je povezana z lokalnimi temperaturami, ki zaradi blagodejnega vpliva blagih vetrov kulturam ne povzročajo stresa.

Gojenje sadeža z ZOP „Susina di Dro“ je na zadevnem proizvodnem območju tudi temeljnega družbeno-gospodarskega pomena, ki je primerljiv z gojenjem vinske trte in jabolk.

Gojenje slive je že stoletja močno zasidrano v regionalni kulturi, o čemer priča navedba v 42 specifikacijah „Carte di Regola“ (kodeksi praks) iz nižine reke Sarca, ki segajo v leto 1284.

Nedavno je celotna skupnost iz doline reke Sarca, ki si že od nekdaj želi povečati vrednost kakovostne posebnosti ZOP „Susina di Dro“, združila sile na kulturnem področju ter razvila turistično, ozemeljsko in kmetijsko-živilsko obarvano ponudbo. Med najpomembnejšimi pobudami je „Settimana del Prugno Fiorito di Dro“ (Teden cvetoče slive Dro). To srečanje, ki se prireja že od 70. let, se je potem preoblikovalo v eno najsodobnejših prireditev, ki poteka avgusta in se danes imenuje „Dro: il tempo delle prugne“ (Dro: čas sliv).

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

Ta uprava je sprožila nacionalni postopek ugovora z objavo predloga za priznanje zaščitene geografske označbe „Susina di Dro“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 100 z dne 2. maja 2009.

Celotno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na spletni strani:

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko (http://www.politicheagricole.it) v razdelku „Prodotti di Qualità“ (Kakovostni proizvodi) (na levi strani zaslona) in nato „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“ (Specifikacije, predložene v preučitev EU (Uredba (ES) št. 510/2006)).

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/14

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2011/C 185/06

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„TOLMINC“

ES št.: SL-PDO-0005-0422-29.10.2004

ZOP ( X ) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano |
| --- | --- |
| Naslov: | Dunajska cesta 22 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Naziv:

Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano

Naslov:

Dunajska cesta 22

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14789109

Faks

+386 14789055

E-naslov:

varnahrana.mkgp@gov.si

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Sirarsko društvo Tolminc |
| --- | --- |
| Naslov: | Rutarjeva 35 |
| SI-5220 Tolmin |
| SLOVENIJA |

Naziv:

Sirarsko društvo Tolminc

Naslov:

Rutarjeva 35

SI-5220 Tolmin

SLOVENIJA

Tel.

+386 53891075

Faks

—

E-naslov:

davorin.koren@tnp.gov.si

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.3.: | Siri |
| --- | --- |

Skupina 1.3.:

Siri

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Naziv:

„Tolminc“

4.2   Opis:

Tolminc se uvršča med trde polnomastne sire. Surovina za izdelavo Tolminca je surovo ali termizirano kravje mleko, prirejeno na opredeljenem geografskem območju.

Oblika in dimenzije: okrogel hlebec, teže 3,5–5 kg, premera 23–27 cm in višine 8–9 cm.

Zunanji videz: skorja sira je gladka, slamnato rumenkaste barve.

Prerez: testo je prožno, rumenkaste barve, očesa so redka, velikosti leče ali graha.

Okus in vonj: vonj je značilen, brez tujih vonjev, okus je sladko-pikanten.

Kemijska sestava: suha snov min. 60 %, maščobe v suhi snovi min. 45 %.

Sir mora zoreti najmanj 60 dni.

4.3   Geografsko območje:

Prireja mleka in proizvodnja Tolminca potekata na območju Zgornjega Posočja, ki obsega občine Kobarid, Tolmin in Bovec.

Geografsko območje na zahodu omejuje državna meja z Italijo, drugod pa zunanja meja naselij, ki si po vrsti sledijo, kot je navedeno, in sicer od naselja Kamno do naselja Log pod Mangartom: Kamno, Volče, Čiginj, Volčanski Ruti, Sela pri Volčah, Gorenji Log, Tolminski Lom, Dolgi Laz, Kanalski Lom, Grudnica, Slap ob Idrijci, Dolenja Trebuša, Gorenja Trebuša, Stopnik, Daber, Gorski Vrh, Bukovski vrh, Grahovo ob Bači, Hudajužna, Porezen, Podbrdo, Petrovo Brdo, Bača pri Podbrdu, Kal, Stržišče, Rut, Grant, Knežke Ravne, Ljubinj, Tolminske Ravne, Čadrg, Krn, Soča, Trenta, Log pod Mangartom.

Navedena mejna naselja ležijo znotraj definiranega geografskega območja.

4.4   Dokazilo o poreklu:

Za zagotavljanje sledljivosti Tolminca se izvajajo naslednji postopki oziroma ukrepi:

Prireja mleka: mleko mora biti proizvedeno na opredeljenem geografskem območju. Ustrezen pasemski sestav črede zagotavlja vodenje hlevske knjige. Kmetije vodijo tudi evidence o krmnih obrokih in nakupu krme oziroma krmil.

Zbiranje mleka: mleko, ki je namenjeno za proizvodnjo Tolminca, mora biti zbrano in skladiščeno ločeno od ostalega mleka. Vodi se evidenca o dnevnih odkupljenih količinah mleka po posameznih kmetijah.

Predelava mleka: proizvajalci Tolminca vodijo evidenco o dnevnih količinah predelanega mleka ter evidenco o dnevnih proizvedenih količinah sira po posameznih šaržah. Šarža označuje količino sira, ki je izdelan z enim usirjanjem mleka. Če je bila v enem dnevu izdelana samo ena šarža sira, datum izdelave sira pomeni tudi oznako šarže.

Zorjenje sira: za zagotavljanje najmanj 60 dnevnega zorjenja vsake serije sira proizvajalci vodijo evidenco zorjenja sira. Datum izdelave sira pomeni tudi datum začetka zorenja sira.

4.5   Metoda pridobivanja:

Tolminc se izdeluje iz surovega ali termiziranega (57 °C–68 °C) kravjega mleka, ki je prirejeno na opredeljenem geografskem območju. Najmanj 80 % mleka za proizvodnjo Tolminca mora biti prirejenega od krav rjave pasme. Krave so krmljene z voluminozno krmo (paša, seno, silaža) iz geografskega območja, ki predstavlja najmanj 75 % suhe snovi dnevnega obroka.

Za izdelavo Tolminca se uporabi zorjeno mleko, kateremu je pred usirjanjem lahko dodano sveže mleko. Zorenje mleka traja najmanj 12 ur, s čimer se doseže razvoj avtohtone mikroflore ter primerna kislinska stopnja mleka. Za pospešitev fermentacije je dovoljena uporaba doma pripravljenih sirarskih cepiv (zorenje manjše količine mleka na višji temperaturi najmanj 12 ur) ali selekcioniranih cepiv. Dodatku sirišča sledi usirjanje mleka, ki traja 25–35 minut pri temperaturi med 32 in 34 °C. Z obdelavo koaguluma se pospešuje sinereza in doseže primerna velikost sirnih zrn. V prvi fazi se primerno trd koagulum razreže najprej na večje kvadre. Nato sledi drobljenje sirnega zrna do velikosti lešnika. Primerno klenost sirnega zrna se doseže z dogrevanjem in sušenjem. Sirno zrno se segreva na temperaturo 44–48 °C in se nato ob stalnem mešanju suši do primerne klenosti sirnega zrna. Oblikovanje sira in ločevanje sirnega zrna od sirotke lahko poteka na različne načine, odvisno od možnosti in tehnične opremljenosti posamezne sirarne. Stiskanje sira traja 6–12 ur v primerno ogrevanem prostoru. Obračanje sirov med stiskanjem je namenjeno hitrejšemu odtekanju sirotke, pravilni porazdelitvi vode v siru in pravilnejši obliki sira. Tolminc se soli v slanici od 24 do 48 ur.

Vsak kolut sira se po soljenju označi z datumom začetka zorenja sira oziroma oznako šarže. Tolminc mora zoreti najmanj dva meseca. Pri zorenju je zelo pomembna nega sira (obračanje, brisanje, čiščenje).

4.6   Povezava:

Zgodovina in tradicija sirarstva na geografskem območju

Prvi zapisi o „siru Tolminc“ segajo v 13. stoletje, ko je bil sir naveden kot plačilno sredstvo za dajatve takratni zemljiški gospodi. Prvič pa se je pod imenom „Formaggio di Tolmino – Tolminski sir“ pojavil leta 1756 na ceniku za sire v mestu Videm.

Veliko so h kakovosti Tolminca prispevali različni sirarski mojstri, ki so že proti koncu 19. stoletja pod okriljem Kmetijskega društva v Gorici prihajali na Tolminsko in pomagali domačinom pri reševanju sirarskih problemov. Leta 1886 so prav na planini Razor pod vodstvom Švicarja Tomaža Hitza izdelovali trde tipe sira. Tolminc se je razvijal skozi stoletja in tako postal del tradicije in kulture ljudi, ki so ga in ga še vedno izdelujejo.

Tolminc ima zelo dolgo in bogato tradicijo, ki je povezana z začetki pašništva v visokogorskih planinah. Pri planinski paši gre za stalno kroženje živine iz doline do visokogorskih pašnikov, s čimer so se vzpostavili temelji načina prehranjevanja živali. Ta gospodarski krog se je vsako leto začel s premikom živine iz dolinskih vasi na tako imenovane spodnje ali senožetne planine. Konec junija so živino gnali naprej na visoke planine, kjer so sirili in pasli do začetka septembra, ko se je začelo vračanje na nižje planine. Tu je živina ostala do prvega snega. Omenjeni gospodarski krog je tudi danes razširjena praksa živinorejcev v Zgornjem Posočju.

Naravne danosti

Zgornje Posočje, predstavlja nekakšno križišče vplivov mediteranske in alpske klime. Prav s tem v zvezi ima Zgornje Posočje določene naravne danosti, ki se preko voluminozne krme pridelane na geografskem območju prenašajo v mleko, od tu pa s tehnološkimi postopki tudi do končnega izdelka.

Zgornje Posočje je območje z največjo količino padavin v Sloveniji, za kar je glavni vzrok dvig vlažnega zraka, ki prihaja nad Slovenijo iznad Sredozemskega morja na relativno visokih gorskih pregradah zahodnih Julijcev. Odprtost prostora po dolini reke Soče proti Sredozemskemu morju še zagotavlja vpliv morja. V Tolminu, je povprečna letna temperatura zraka okoli 11 °C, povprečno januarska temperatura okoli 1 °C in povprečna julijska temperatura pa nad 18 °C.

Toplejša submediteranska klima ima močan vpliv na sestavo vegetacije in daje v Posočju specifičen izgled alpske vegetacije. Posebna značilnost vegetacije zaradi submediteranskega vpliva se kaže tudi v strmih alpskih stenah, ki so za razliko od gorenjskih drugačne, poraščene; skratka posebne in z močnim pridihom divjine. Gorski in subalpski travniki Zgornjega Posočja so floristično zelo bogati in pisani. Vzroki temu vrstnemu bogastvu so v bližnji geološki zgodovini (lega na južnem robu ledenodobnih poledenitev), v kamninski sestavi (apnenec ali dolomit, ponekod s primesjo laporja, glinavcev in rožancev) in v podnebju (humidno, razmeroma toplo gorsko podnebje). Največja posebnost tukajšnjega rastlinstva so nekateri endemiti. Značilnosti nekaterih travišč (pašnikov, senožeti, subalpinskih in alpinskih trat) Zgornjega Posočja so tudi določene redke vrste. Zaradi vpliva submediteranske klime, uspevajo zato na gorskih senožetih tudi bolj toploljubne vrste.

Bogata mikroflora ima pomembno vlogo pri izdelavi Tolminca. Z zorenjem surovega mleka oziroma uporabo doma pripravljenih sirarskih cepiv, se pečat okolja prenaša v sir, poleg tega pa koristna avtohtona mikroflora ovira razvoj škodljivih mikroorganizmov.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Bureau Veritas d.o.o. |
| --- | --- |
| Naslov: | Linhartova cesta 49a |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Naziv:

Bureau Veritas d.o.o.

Naslov:

Linhartova cesta 49a

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14757600

Faks

+386 14747601

E-naslov:

info@si.bureauveritas.com

4.8   Označevanje:

Siri, ki ustrezajo vsem zahtevam specifikacije, se označijo z navedbo proizvajalca, imenom in logotipom „Tolminc“ (prikazan spodaj), pripadajočim znakom EU ter z nacionalnim simbolom kakovosti. Na etiketi mora biti navedeno tudi ali je bil sir izdelan iz surovega ali termiziranega mleka.

Proizvajalci lahko dodatno navedejo, če je bil sir zorjen več kot dva meseca, ko so bile krave krmljene brez silaže ter v primeru, da je bil sir izdelan v planinski sirarni.

Image

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/18

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2011/C 185/07

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„ARMAGH BRAMLEY APPLES“

ES št.: UK-PGI-005-0792-16.10.2009

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Armagh Bramley Apples“

2.   Država članica ali tretja država:

Združeno kraljestvo

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.6: | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani. |
| --- | --- |

Skupina 1.6:

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani.

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Proizvod Armagh Bramley Apple je veliko zeleno osvežilno jabolko za kuhanje. Na nekaterih delih je rahlo rdeče obarvano, meso pa je belo z zelenkastim odtenkom. Jabolka so velika, s premerom od 60 do 120 mm. So okrogla, vendar niso tako enakih oblik kot druga jabolka sorte Bramley, so sploščena, imajo rebrast vrh in veliko, delno odprto muho.

So izrazito zelene barve in na nekaterih delih rahlo rdeče obarvana, čašni listi so rjavi in puhasti, pecelj pa je kratek in debel.

Meso je belo z zelenkastim odtenkom ter je čvrsto in sočno.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

Ni relevantno.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Ni relevantno.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Jabolka je treba gojiti na opredeljenem območju.

Proizvodi Armagh Bramley Apples se gojijo na zelo rodovitnih, meljasto-ilovnatih ali glinasto-ilovnatih tleh regije. Vsi sadovnjaki so obdani z gosto živo mejo in zaščiteni pred vetrom z različnimi lesnatimi rastlinskimi vrstami, kar jih varuje pred hladnimi severnimi ali severovzhodnimi vetrovi v nekaterih pomladnih obdobjih.

Ne glede na starost ali velikost dreves se poletno in zimsko obrezovanje vedno opravi ročno. Za skrb za ta drevesa, da se zagotovita stalen pridelek in kakovost, so potrebni znanje in spretnosti, pridobljeni z večletnimi izkušnjami na področju oblikovanja ogrodja in krošnje z zimskim in poletnim obrezovanjem.

Pridelovalci jabolk z območja Armagh so ponosni na dobro kmetijsko prakso pri proizvodnji jabolk sorte Armagh Bramley. V obdobju cvetenja drevesa običajno oprašujejo čebele, pri čemer se pri uporabi vseh škropiv pazi, da to ne škodi čebelam in drugim koristnim žuželkam ter širšemu okolju.

V sadovnjakih s sortami Armagh Bramley se pogosto uporablja hranjenje prek listov, pri čemer se pri rednem škropljenju uporabljajo nerazredčena (posamezna) hranila in mešanice gnojil, pridobljenih iz morske alge.

Jabolka se obirajo ročno v obdobju od začetka septembra do konca oktobra. Čas obiranja je odvisen od letnega časa, trga, zrelosti sadežev, starosti dreves in vrste podlage. Pridelovalci se o začetku obiranja pogosto dogovorijo glede na velikost jabolk in njihovo stopnjo rasti pozno poleti/zgodaj jeseni. Večina jabolk se pobere, ko dosežejo povprečen minimalen premer 75 mm, vendar preden dosežejo zrelost, pri kateri se > 20 % shranjenih ogljikovih hidratov pretvori iz škroba v sladkor.

Poleg tega, da se drevesa obrezujejo ročno, se tudi vsi sadeži ročno oberejo in sortirajo. Obiralci so usposobljeni za ravnanje s sadeži, da ne poškodujejo lupine in mesa, kar je pri tej sorti zelo pomembno, ker se velik del pridelka v nadzorovani atmosferi hrani za celoletno oskrbo trga.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

Ni relevantno.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Ni relevantno.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Proizvodi Armagh Bramley Apples se gojijo v naslednjih župnijah, ki se tradicionalno ukvarjajo z gojenjem jabolk, v nadškofiji Armagh, ki zajema okraja Armagh in Tyrone ter del okraja Londonderry:

Ballygawley, Beragh, Bessbrook, Cloghogue, Clonoe, Coagh, Coalisland, Cookstown, Crossmaglen, Cullyhanna, Donaghmore, Dromintree, Dungannon, Eglish, Keady, Derrynose & Madden, Kildress, Killcluney, Killeeshill, Kilmore, Lissan, Loughgall, Magherafelt, Middletown, Middle Killeavy, Moneymore, Moy, Mullaghbawn, Newbridge, Pomeroy, Portadown, Tandragee, Termonmaguirc in Whitecross.

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnosti geografskega območja:

Na opredeljenem območju letno pade do 200 cm padavin zaradi atlantskega podnebja, povprečna temperatura pa je od 3 °C (pozimi) do 18 °C (poleti), kar je posledica vpliva Zalivskega toka. To skupaj s kakovostjo tal na opredeljenem območju, ki so bogata, rodovitna in imajo zelo visoko vsebnost kalcija, prispeva k posebnostim geografskega območja.

Zaradi severne lege je svetlobe manj kot na drugih območjih pridelave sort Bramley, zato je zaradi fotosinteze gostota dreves manjša, kar omogoča stransko rast. Zaradi hladnejšega podnebja kot na drugih območjih pridelave sort Bramley je rast proizvodov Armagh Bramley Apple manj enotna, vendar je tudi manj insektov, zato je treba insekticide uporabiti le enkrat v sezoni. Zaradi manjše uporabe insekticidov se zmanjšajo tudi vrednosti njihovih ostankov. Ker so temperature nizke, je rastna sezona daljša. Opredeljeno območje je gričevnato in prepleteno s številnimi majhnimi rekami. Zaradi bogate prsti in večje količine padavin tudi umetno namakanje ni potrebno.

5.2   Posebnosti proizvoda:

Podnebje in prst opredeljenega območja neposredno vplivata na sloves proizvoda. V daljši rastni sezoni, ki jo omogočajo nižje temperature na območju, so sadeži večji, manj enotne oblike, imajo visoko vsebnost kisline, ki je primerna za jabolka za kuhanje, ter močnejši in izrazit okus.

Proizvodi Armagh Bramley Apples so znani po tem, da ohranijo aromo in imajo čvrstejšo teksturo kot druga jabolka sorte Bramley, ki se obdrži celo med kuhanjem. To prispeva tudi k slovesu glede ohranitve kakovosti proizvoda, ki se tako lahko skladišči dlje časa (12–13 mesecev) kot jabolka sorte Bramley iz drugih regij.

Proizvodi Armagh Bramley Apples se od drugih jabolk sorte Bramley razlikujejo tudi v tem, da so zeleni in na nekaterih delih rahlo rdeče obarvani, vendar brez izrazitih robov lis. Poleg tega je proizvod Armagh Bramley Apple zaradi hladnejšega podnebja in posledične neenakomerne rasti manj okrogle oblike kot druga jabolka. Sadeži imajo močnejšo in izrazitejšo aromo.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO):

Jabolko Bramley se je prvič pojavilo v Armaghu leta 1884, ko je bilo v Severno Irsko prinesenih 60 sadik sorte Bramley. Do leta 1921 so se jabolka gojila že na 7 000 akrih in sorta Bramley je postala glavna sorta, ki se je pridelovala v Armaghu. Predelava jabolk se je začela leta 1903 in vodilni predelovalci Severne Irske imajo sedež še vedno v okraju Armagh, blizu sadovnjakov, ki so glavni vir oskrbe.

Proizvod Bramley ima edinstveno teksturo in aromo, zaradi katerih je poznan kot najboljše jabolko za kuhanje. Svojo močno, začinjeno aromo ohrani med celotnim postopkom kuhanja. Proizvod Bramley je edini na svetu, ki ima te lastnosti. Proizvode Armagh Bramley Apple odlikuje čvrstejša tekstura, zaradi katere se lahko skladiščijo dlje časa, med kuhanjem pa dlje časa ohranijo svojo teksturo.

Hladnejše podnebje prispeva tudi k manj okrogli obliki kot pri drugih jabolkih sorte Bramley. Hladno vreme je vzrok neenakomerne oprašitve plodnic posameznega sadeža. Plodnice, ki so najprej oplojene, bodo zrasle in se razvile pred drugimi, zaradi česar bodo proizvodi Armagh Bramley Apples značilne neokrogle oblike.

Sadovnjaki z jablanami sorte Armagh Bramley imajo neobičajno severno lego, zato je pridelek jabolk zaradi podnebja manjši, vendar je njihova aroma bogatejša. Stroški pridelave jabolk sorte Bramley so torej visoki.

Pod edinstvenimi rastnimi pogoji v okraju Armagh dozorijo čvrstejši in gostejši sadeži, kot bi jih lahko pridelali drugje. K temu prispevata bogata, rodovitna prst z visoko vsebnostjo kalcija in najpomembnejših hranil ter obilna oskrba s čisto vodo.

Okraj Armagh je po vsej Irski znan kot okraj sadovnjakov, kjer se jabolka gojijo že 3 000 let. V Ceangobi, starodavni naselbini vzhodno od mesta Armagh, naj bi sveti Patrik posadil jablano.

Okraj Armagh je znan kot okraj sadovnjakov le zaradi proizvoda Armagh Bramley Apple. Ta predstavlja 99 % vsega visokokakovostnega sadja, ki se goji v Severni Irski, 95 % vsega visokokakovostnega sadja, ki se goji v Severni Irski, pa se prideluje v Armaghu.

Armagh se kot okraj sadovnjakov omenja v kulturi in običajih na tem območju, od tradicionalnih ljudskih pesmi do lokalnih športnih ekip.

Izraz „Orchard“ (sadovnjak) se z imenom Armagh povezuje le zaradi slovesa proizvoda Armagh Bramley Apple, vendar veliko družb na opredeljenem območju, ki niso povezane s proizvodi sorte Bramley, uporablja izraz „Orchard“ zaradi takojšnje prepoznavnosti območja na podlagi pomembnosti proizvoda Armagh Bramley Apple.

Lokalne restavracije aktivno promovirajo jedi iz lokalnih jabolk Armagh, kot so jabolčna pita Armagh Bramley, jabolčni sorbet Armagh Bramley in jabolčni drobljenec Armagh Bramley. Na tekmovanjih receptov za jedi Armagh Bramley se izbirajo recepti za predjedi (npr. juha Bramley Apple ali Ulster Delight), glavne jedi (npr. svinjina z nadevom iz jabolk sorte Bramley Apple) in sladice (npr. jabolčni kolač Armagh Bramley, puding Bramley Toffee, suflé Armagh East Coast). Poleg tega je lokalni lončar izdelal zbirko Bramley Apple, za katero so ga navdahnili bližnji sadovnjaki.

Pomena proizvoda Armagh Bramley Apple za regijo ne dokazuje samo dejstvo, da je v industriji zaposlenih do 1 500 lokalnih prebivalcev, ampak tudi to, da še vedno potekajo tradicionalne prireditve, kot sta teden jabolk in oktobrski festival jabolk. Zadnja nedelja v maju je imenovana nedelja cvetočih jablan, saj so lokalni sadovnjaki kot morje rožnatih in belih cvetov. Turisti se lahko udeležijo ogledov sadovnjakov in sejma cvetočih jablan, kjer lahko poskusijo jabolčne pite Armagh Bramley in jabolčni mošt Armagh.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/armaghbramleyapples.pdf

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---