# Euroopa Liidu C 188/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.188.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 188 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide28. juuni 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.188.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 188

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide28. juuni 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | OLAF |
| 2011/C 188/01 | OLAF järelevalvekomitee tegevusaruanne (juuni 2009 – detsember 2010) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

OLAF

2011/C 188/01

OLAF järelevalvekomitee tegevusaruanne (juuni 2009 – detsember 2010)

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

OLAF

| 28.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/1

---

OLAF järelevalvekomitee tegevusaruanne

juuni 2009 – detsember 2010

2011/C 188/01

OLAFi järelevalvekomitee liikmed

| | Peter STRÖMBERG

  Esimees
  Audiitorite koja nõukogu direktor, Rootsi |
| --- | --- |

Peter STRÖMBERG

Esimees

Audiitorite koja nõukogu direktor, Rootsi

| | Kálmán GYÖRGYI

  Ungari Vabariigi peaprokurör (pensionil), Ungari |
| --- | --- |

Kálmán GYÖRGYI

Ungari Vabariigi peaprokurör (pensionil), Ungari

| | Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

  Ülemkohtu prokurör, Hispaania |
| --- | --- |

Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

Ülemkohtu prokurör, Hispaania

| | Diemut R. THEATO

  Euroopa Parlamendi endine liige,
  eelarvekontrollikomisjoni endine esimees, Saksamaa |
| --- | --- |

Diemut R. THEATO

Euroopa Parlamendi endine liige,

eelarvekontrollikomisjoni endine esimees, Saksamaa

| | Rosalind WRIGHT

  Pettustevastase võitluse nõuandekomisjoni esimees, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

Rosalind WRIGHT

Pettustevastase võitluse nõuandekomisjoni esimees, Ühendkuningriik

SISUKORD

ESIMEHE EESSÕNA JÄRELEVALVEKOMITEE TEGEVUSARUANDELE

| 1. | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1.

| 2. | JÄRELEVALVEKOMITEE TÖÖMEETODID |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Koosolekud |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Aruande esitajad ja arvamused |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sekretariaat |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | OLAFi JUURDLUSÜLESANDED |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | OLAFi juurdlusülesannete täitmise kontroll |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | OLAFi peadirektori sõltumatuse tagamine |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Järelevalve OLAFi juurdluste kestuse üle |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Soovitused institutsioonidele |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Juhtumid, mille puhul tuleb teave edastada liikmesriikide õigusasutustele: kohtuasjas T-48/05 tehtud Esimese Astme Kohtu otsuse mõju |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Uued töömeetodid |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.2. | Järelmeetmed seoses järelevalvekomitee arvamusega nr 5/2008 – OLAFi vähese tähtsusega juhtumite poliitika rakendamine |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Korrapärane kontroll järelevalvekomitee algatusel |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Juurdluste kavandamine ja strateegiline juhtimine |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmine OLAFi juurdlustes |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.4. | OLAFi juurdluste menetluseeskirjad ja OLAFi käsiraamat – menetluseeskirjad |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | OLAFi juurdlusülesannetega seotud haldus- ja eelarveküsimused ning personalipoliitika |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Haldusküsimused ja personalipoliitika |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Eelarve |
| --- | --- |

3.5.2.

| 4. | SUHTED OLAFi, ELi INSTITUTSIOONIDE, OLAFi PARTNERITE JA SIDUSRÜHMADEGA |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Suhted OLAFiga |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Suhted ELi institutsioonidega |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Suhted Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukoguga |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Suhted Euroopa Kontrollikojaga |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Panus OLAFi reformi arutelusse |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | OLAFi peadirektori valikumenetlus |
| --- | --- |

4.3.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 1. LISA | Järelevalvekomitee koosolekute kalender |
| --- | --- |

1. LISA

| 2. LISA | Arvamus nr 1/2010 OLAFi 2011. aasta esialgse eelarveprojekti kohta |
| --- | --- |

2. LISA

| 3. LISA | Arvamus nr 2/2010 OLAFi peadirektori ametissemääramise kohta |
| --- | --- |

3. LISA

| 4. LISA | Arvamus nr 3/2010 OLAFi reformi käsitleva aruteludokumendi kohta |
| --- | --- |

4. LISA

| 5. LISA | Arvamus nr 4/2010 juurdluste planeerimise kohta |
| --- | --- |

5. LISA

| 6. LISA | Arvamus nr 5/2010 põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmise kohta OLAFi juurdlustes |
| --- | --- |

6. LISA

ESIMEHE EESSÕNA JÄRELEVALVEKOMITEE TEGEVUSARUANDELE

Praeguse komitee neljas tegevusarune hõlmab ajavahemikku juuni 2009 – detsember 2010, seega ajavahemikku, mis jääb sügavalt meelde seoses Franz-Hermann Brüneri surmaga 2010. aasta jaanuari alguses. Kui organisatsioon kaotab nii kurbadel asjaoludel ootamatult oma juhi, mõjutab see oluliselt kogu organisatsiooni tööd selle kõikidel tasanditel. Komitee on rahul, et OLAF jätkas tööd tavapärases rütmis, mis oli parim viis austada mälestust lahkunust.

Kõnealusel ajavahemikul keskenduti OLAFis mitmetele muudatusi taotlevatele algatustele. Üks neist on OLAFi uue peadirektori ametisse nimetamise menetlus, mida alustati käesoleva aasta aprillis ametliku teate avaldamisega vaba ametikoha kohta. Järelevalvekomitee on olnud tihedalt seotud kõnealuse menetlusega ning 23. septembril 2010 esitas komitees oma arvamuse kõnealuses küsimuses. 14. detsembril määras komisjon lõpuks ametisse Giovanni Kessleri. Järelevalvekomitee tervitab Giovanni Kessleri ametisse nimetamist ning ootab temaga tihedat ja viljakat koostööd.

Teine muutusi taotlev projekt on määruse (EÜ) nr 1073/1999 kavandatav reform. Järelevalvekomitee on aja jooksul avaldanud mitmel korral arvamust kõnealuse ettepaneku erinevate aspektide kohta, millest viimane esitati seoses mõned kuud tagasi volinik Šemeta esitatud aruteludokumendiga. Järelevalvekomitee on arutelusse aktiivselt kaasatud eelkõige seetõttu, et arutelu tulemused mõjutavad otseselt komitee tööd ja staatust, kuid veelgi olulisem on selle kohene mõju OLAFi toimimisele. Komitee prioriteet on alati olnud ja on ka edaspidi OLAFi juurdlusvolituste tugevdamine ning juurdluste sõltumatus.

Juurdlusülesannete korrapärase järelevalve kaudu ning aidates peadirektorit tema ülesannete täitmisel, tagab järelevalvekomitee OLAFi sõltumatuse. Sellele ülesandele on praegune järelevalvekomitee pühendanud üle viie aasta. Komitee esindab nii riigi ametiasutuste kui ka poliitiliste asutuste juhtimise kollektiivset kogemust kriminaal- ja haldusjuurdluste juhtimise, haldamise ja läbiviimise valdkonnas. Sellele kogemusele tuginedes esitab järelevalvekomitee oma ametlikke arvamusi ja vaateid, tuginedes kolmele võrdselt olulisele põhireeglile.

Esimene neist on lähtumine alati teabe allikast, st toimikusse kuuluvatest dokumentidest, juhtumite haldussüsteemist, erinevatest aruannetest, mille OLAF on juurdluste alustamiseks ette valmistanud, ja OLAFi aruannetest komiteele (nt üheksa kuu aruanded).

Teine reegel on nii komitee kui ka tema üksikute liikmete täielik sõltumatus.

Kolmas reegel, mis tuleneb liikmete enda kogemustest, on OLAFi sõltumatuse tunnustamine ja lubadus mitte mõjutada pooleliolevaid juurdlusi, isegi mitte asjaomase juurdlusega seotud toimikute ja materjali uurimisel.

Soovin enda ja komitee nimel avaldada suurt tänu järelevalvekomitee sekretariaadile, kelle suurepärase tööta ei oleks komitee tegevus olnud võimalik.

1.   SISSEJUHATUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 (1) järgi on OLAFi järelevalvekomitee ülesanne tugevdada ja tagada OLAFi sõltumatust ning aidata peadirektorit tema ülesannete täitmisel. Järelevalvekomitee peab igal aastal institutsioonidele oma tegevusest aru andma. Käesoleva aruandega hõlmatud ajavahemikul võttis järelevalvekomitee vastu viis arvamust, mis saadeti institutsioonidele ja OLAFi peadirektorile ning mis on käesolevale aruandele lisatud.

Käesoleva aruandega hõlmatud ajavahemikul oli kuni 2009. aasta novembrini järelevalvekomitee esimees Luis López Sanz-Aranguez, kuni tema kohale asus Peter Strömberg. Strömbergi volitusi pikendati üheks aastaks kuni 2010. aasta novembrini.

Tuleb meeles pidada, et alates Brüneri surmast 9. jaanuaril 2010 on OLAF tegutsenud ilma peadirektorita, kelle ametisse määramine toimub vastavalt määruses (EÜ) nr 1073/1999 ette nähtud ajutisele menetlusele.

2010. aastal, kui oodati uue peadirektori ametisse nimetamist, oli järelevalvekomitee olemasolu ja toetus OLAFi töö jätkusuutlikkusele eriti oluline.

2010. aasta aprillis algatas Euroopa Komisjon menetluse uue peadirektori leidmiseks, mis lõppes Giovanni Kessleri ametisse nimetamisega 14. detsembril 2010. Järelevalvekomitee loodab tulevase OLAFi peadirektoriga tihedat ja viljakat koostööd.

Lisaks sellele, et käesolev aruanne annab ülevaate möödunud aasta tegevusest, loodab järelevalvekomitee, et aruandest on ametisse asuval peadirektoril kasu nii institutsiooni ees praegu seisvate probleemide analüüsimisel kui ka OLAFi peamise tegevussuuna määraltemisel seoses ELi finantshuvide kaitsega.

Tulevasel peadirektoril tuleb lahendada mitmeid ülesandeid, et suurendada OLAFi tõhusust ning koondada kõik jõud tulemuslikumaks võitluseks pettuste vastu. Lisaks nendele ülesannetele rõhutab järelevalvekomitee vajadust lühendada OLAFi juurdluste kestust ja leppida kokku selliste organisatsioonisiseste muutuste läbiviimises, mis tagaksid, et olemasolevaid piiratud ressursse kasutatakse parimal moel ja OLAFi peamiste juurdlusülesannete täitmiseks. Käesoleva aruande üks eesmärk on anda tulevasele peadirektorile mõned soovitused juurdluste fookuse parandamiseks ja juurdluste kestuse lühendamiseks.

2.   JÄRELEVALVEKOMITEE TÖÖMEETODID

2.1.   
  Koosolekud

Järelevalvekomitee pidas Brüsselis 16 koosolekut (2). Läbipaistvuse huvides ja korrapärase teabe andmiseks järelevalvekomitee tegevuse kohta võimaldatakse OLAFil, Euroopa Komisjonil, Euroopa Parlamendil ja Euroopa Liidu Nõukogul koosolekute protokollidega tutvuda.

Nagu ka eelmisel aruandeperioodil, kutsus järelevalvekomitee OLAFi peadirektori või peadirektori kohusetäitja ning mitmed OLAFi töötajad oma koosolekutele. Koosolekutel teavitas OLAF järelevalvekomiteed kõikidest järelevalvekomitee tööga seotud olulistest küsimustest ning järelevalvekomitee andis OLAFile ülevaate oma tegevusest. Lisaks sellele, et järelevalvekomitee koosolekutel osales regulaarselt OLAFi kohtu- ja õigusabiüksus, kes tutvustas liikmesriikide õigusasutustele edastatud juhtumeid, arutati kõnealusel aruandeperioodil OLAFi peadirektori ja juhtkonnaga aktiivselt ka mitmeid muid üldisi teemasid. Järelevalvekomitee pööras tähelepanu OLAFi tegevusele eelkõige järgmistes valdkondades: komitee arvamuste järelevalve OLAFi iga-aastase juhtimiskava valdkondades, esialgne eelarve, OLAFi üheksa kuu aruanded ja personalipoliitika. Peadirektor Brüneriga arutati komisjoni ettepanekut seoses OLAFi tegevuse hajutamisega, samuti toimus mitteametlik seisukohtade vahetus seoses OLAFi ja riikidevaheliste organisatsioonide töö koordineerimisega. Lisaks sellele tutvustati ja arutati OLAFi igapäevatööga seotud küsimusi, näiteks OLAFi dokumentide registreerimine ja hoiustamine komisjoni talitluste poolt ning OLAFi ligipääs ELi institutsioonide hallatavale teabele. Järelevalvekomitee oli rahul OLAFi põhjaliku esitlusega eriti keerulise ja olulise piiriülese pettuse kohta, samuti praktiliste sammudega, mida oli tehtud OLAFi juurdlustavade kohandamiseks, lähtudes senistest kogemustest (vt punkt 3.1.5).

2.2.   
  Aruande esitajad ja arvamused

Käesoleva aruandega hõlmatud ajavahemikul võttis järelevalvekomitee vastu viis arvamust (vt lisad). Aruande esitajad (3) määratakse ka edaspidi, et suurendada järelevalvekomitee huviorbiiti kuuluvate eriküsimuste ettevalmistamise ja nende järelkontrolli tõhusust. Kõnealusel aruandeperioodil valmistas järelevalvekomitee peamiselt ette arvamusi järgmiste valdkondade kohta: eelarve, aruteludokument, milles käsitletakse määruse (EÜ) nr 1073/1999 muutmist, juurdluste planeerimine, põhiõiguste ja menetlustagatiste rakendamine OLAFi juurdlustes ning OLAFi peadirektori ametisse nimetamine.

2.3   
  Sekretariaat

Järelevalvekomitee sekretariaadi ülesanded on sätestatud järelevalvekomitee töökorras, (4) mille kohaselt peab sekretariaat toetama järelevalvekomiteed ja aitama kaasa tema ülesannete täitmisele ning tagama, et järelevalvekomitee saaks täiesti sõltumatult täita oma õigusaktidel põhinevaid volitusi.

Pärast konkursi väljakuulumist 2009. aasta juulis vabanenud sekretariaadi juhi ametikoha täitmiseks nõustus Brüner, et ühtegi ametikohta ei täideta ilma järelevalvekomitee heakskiiduta. Pärast valikumenetlust nimetas ametisse nimetamise eest vastutav OLAFi peadirektori kohusetäitja järelevalvekomitee heakskiidul sekretariaadi juhiks Isabelle Jegouzo, kes asus ametisse 16. juunil 2010.

2009. aasta novembris lahkus järelevalvekomitee sekretariaadist üks liige ja 2010. aasta veebruaris liitus meeskonnaga uus ametnik. Praegu on vaba üks ametikoht, mis tuleks täita niipea kui võimalik.

Järelevalvekomitee sekretariaadi liikmete ametisse määramine on siiani toimunud järelevalvekomitee nõusolekul, millega tagatakse järelevalvekomitee täielik sõltumatus tema ülesannete täitmisel. OLAF ja komisjon nõustuvad, et järelevalvekomitee osalemine värbamismenetluses on vältimatu.

Arvestades, et sekretariaat allub otseselt järelevalvekomiteele, leiab järelevalvekomitee, et ta peaks olema kaasatud ka sekretariaadi töötajate iga-aastasesse hindamisse.

3.   OLAFi JUURDLUSÜLESANDED

3.1.   
  OLAFi juurdlusülesannete täitmise kontroll

3.1.1.   OLAFi peadirektori sõltumatuse tagamine

Järelevalvekomitee peaülesanne on kontrollida OLAFi juurdlusülesannete täitmist, et tagada OLAFi sõltumatuse puutumatus. Seejuures on kõige olulisem tagada peadirektori staatuse tunnustamine.

Pärast Brüneri surma leidis Euroopa Komisjon oma 13. jaanuari 2010. aasta otsuses, et peadirektori kohusetäitjaks määratakse automaatselt Nicholas Ilett, kes oli vastavalt komisjoni 2005. aasta juulis vastu võetud otsusele tegutsenud peadirektori asetäitjana. Kõnealune otsus tekitas Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahel pingelise arutelu. Seoses sellega saatis komitee esimees 14. jaanuaril 2010 asepresident Kallasele kirja ja selle koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule, milles märkis järgmist:

„Järelevalvekomitee on arvamusel, et OLAFi igapäevaseks juhtimiseks vaheperioodil ning eelkõige selleks, et OLAFi juurdluseid alustatakse, viiakse läbi ja lõpetatakse täiesti sõltumatult, on äärmiselt oluline, et lõpliku otsustusõigusega asutust ei tohiks kammitseda selle juhi volituste rakendamine.

Eelnevat silmas pidades on järelevalvekomitee arvamusel, et vaheperioodil peadirektori kohuseid täitva isiku peavad heaks kiitma Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon. Kõnealusel isikul peavad olema vajalikud seaduslik volitused ja sõltumatus.”

Järelevalvekomitee peab oluliseks, et OLAFi juhataja on ametisse nimetatud institutsioonidevahelise konsensuse alusel ning et tal on kõikide institutsioonide toetus. See on oluline OLAFi igapäevase töö toetamiseks.

3.1.2.   Järelevalve OLAFi juurdluste kestuse üle

Järelevalve OLAFi juurdluste kestuse üle

OLAFi peadirektor esitab järelevalvekomiteele kuuaruande, millele on lisatud kokkuvõte kõikide enam kui üheksa kuud kestnud juurdluste kohta (edaspidi „üheksa kuu aruanded”). Üheksa kuu aruannetes esitatakse põhjused, miks juurdlusi ei ole suudetud lõpetada, ning iga juhtumi lõpetamise arvatav ajakava. Kõnealuseid aruandeid kasutab järelevalvekomitee ja järelevalvekomitee sekretariaat käimasolevates analüüsides.

Järelevalvekomitee rõhutab veel kord (5) kõnealuste aruannete olulisust, mis ei seisne üksnes õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmises, vaid peaksid parandama ka juurdluste tõhusust.

5

Kõnealusel aruandeperioodil pööras järelevalvekomitee erilist tähelepanu üheksa kuu aruannetes esitatud OLAFi prognoosidele seoses juurdluste lõpetamise arvatava ajakavaga. Järelevalvekomitee kontrollis üheksa kuu aruannetes esitatud ning ajavahemikus 2009. aasta juunist kuni 2010. aasta juulini vastu võetud 164 juhtumi lõpetamise arvatavat ajakava. Neist 14 aruandes ei olnud juurdluse lõpetamise aega üldse märgitud. Ülejäänud 150 aruandest 71 puhul lõpetati juurdlus ettenähtud ajast mõned kuud hiljem (4–12 kuud). Järelevalvekomitee märgib, et on toimunud edasiminek võrreldes eelmise aruandeperioodiga, kui 275-st kontrollitud üheksa kuu aruandest jäid ettenähtud ajaks lõpetamata ligikaudu 23 % juhtumitest. Kuna esialgset ajakava ei suudetud järgida, siis peavad „üheksa kuu aruanded” järelevalvekomitee arvates olema veelgi täpsemad.

3.1.3.   Soovitused institutsioonidele

Soovitused institutsioonidele

OLAFi peadirektor on kohustatud teavitama järelevalvekomiteed juhtumitest, mille puhul ei ole asjaomane institutsioon, asutus või amet toiminud OLAFi soovituste kohaselt (6).

6

Kõnealuse aruandeperioodi jooksul ei ole järelevalvekomiteed teavitatud sellistest juhtumitest, mille puhul ei ole asjaomane institutsioon, asutus või amet toiminud vastavalt OLAFi soovitustele ja otsustele.

3.1.4.   Juhtumid, mille puhul tuleb teave edastada liikmesriikide õigusasutustele: kohtuasjas T-48/05 tehtud Esimese Astme Kohtu otsuse mõju

Juhtumid, mille puhul tuleb teave edastada liikmesriikide õigusasutustele: kohtuasjas T-48/05 tehtud Esimese Astme Kohtu otsuse mõju

Kõnealusel aruandeperioodil kontrollis järelevalvekomitee OLAFilt laekunud 43 juhtumit enne asjakohase teabe edastamist liikmesriikide õigusasutustele.

Pärast otsust kohtuasjas Franchet ja Byk (7) otsustas Esimese Astme Kohus, et määruse (EÜ) nr 1073/1999 järgi peab OLAF „enne teabe edastamist liikmesriikide õigusasutustele konsulteerima [järelevalvekomiteega]”, ning et kõnealune nõue on „tingimusteta ega ei jäta mingisugust kaalutlusruumi”.

7

Kohtu otsuse rakendamiseks on järelevalvekomitee ja OLAFi vahel kehtestatud uued töömeetodid: OLAF teavitab järelevalvekomiteed viis tööpäeva enne teabe edastamist liikmesriikide õigusasutustele; kohtu- ja õigusabiüksuse liikmed esitavad järelevalvekomiteele noodi, milles antakse ülevaade põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmisest liikmesriikide õigusasutustele edastatud juhtumites. Menetlustagatiste puhul tuuakse noodis välja, kas asjaomast isikut on juurdluse alustamisest teavitatud või mitte ning kas isikule on antud võimalus oma seisukohti OLAFile esitada. Noodis esitatakse ka juurdluste tulemus (järeldused, õiguslik hinnang, pädev õigusasutus, aegumist põhjustavad asjaolud ja OLAFi soovitused).

Saadud teabe põhjal teeb järelevalvekomitee esialgse analüüsi, mis võimaldab komiteel OLAFiga arutada küsimusi, mis käsitlevad juurdlusaluste isikute õiguste kaitset, tõendite õigusliku hinnangut, liikmesriikide õigusasutuste pädevust, juurdluste kestust ja aegumist. Pooleliolevatesse juurdlustesse sekkumata võib järelevalvekomitee juhtumite analüüsi põhjal teha üldiseid järeldusi ja edastada need praeguste tavade täiustamiseks OLAFi peadirektorile. Järelevalvekomitee esitas oma arvamuses nr 5/2010 (8) järeldused seoses põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmisega OLAFi juurdlustes.

8

Kuigi kohtu- ja õigusabiüksuse liikmete koostatud kokkuvõtted võimaldavad järelevalvekomiteel mõista iga juhtumiga seotud asjaolusid ja menetluslikke küsimusi, tuleks järelevalvekomitee arvates rohkem tähelepanu pöörata saadud teabe terviklikkusele ja täpsusele. Mõnikord ei ole kokkuvõtted põhjalikud: välja on toomata aegumist põhjustavad asjaolud või soovitused, põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmine on puudulik või ei ole seda iga asjaomase isikuga seoses üksikasjalikult kirjeldatud, kokkuvõte sisaldab olulisi vigu, näiteks vale juurdluse pealkiri või kuupäev. Lisaks sellele ei ole järelevalvekomitee rahul, et juurdluste kõikides etappides ei viida süstemaatiliselt läbi õiguslikku kontrolli. Kontrollitud juhtumitest nähtub, et pideva õigusliku kontrolli puudumine toob kaasa vead menetlusnõuete järgimisel.

Arvamuses nr 5/2010 esitas järelevalvekomitee OLAFile analüüsikoordinaadistiku seoses põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmisega juurdluse kõikides etappides. Kõnealune koordinaadistik sisaldab ka soovitusi seoses juurdluses kasutatavate tõendite tõendusjõu hindamise ja asjaomaste liikmesriikide eeskirjadest kinnipidamisega.

Järelevalvekomitee soovitab üle vaadata kohtu- ja õigusabiüksuse liikmete praegu koostatud kokkuvõtted põhiõiguste ja menetlustagatiste kohta, mis võivad tugineda kõnealuse koordinaadistiku mudelil.

Järelevalvekomitee märgib, et liikmesriikide õigusasutustele edastatud enamiku juurdlusaruannete kvaliteeti võiks üldiselt oluliselt parandada, eriti nende struktuuri, selgust, kuriteo asjaolude analüüsi ja lingvistilist poolt. Järelevalvekomitee lisas, et kahe juhtumi aruanded edastati liikmesriikide õigusasutustele vastavalt 16 ja 24 kuud pärast juurdluse lõpetamist. Selliste olukordade vältimiseks peaks OLAF järelevalvekomitee arvates kaaluma elektroonilise teavitussüsteemi kasutuselevõttu.

3.1.5.   Uued töömeetodid

Uued töömeetodid

2010. aasta mais juhatas järelevalvekomitee esimees OLAFi algatusel korraldatud konverentsi „Operatiivkoostöö OLAFi ja Euroopa Komisjoni teiste peadirektoraatide vahel – järg 2007. aasta konverentsile”. Konverentside eesmärk oli tugevdada OLAFi ja komisjoni peadirektoraatide vahelist operatiivkoostööd paremate tulemuste saavutamiseks ja ühtse arusaama loomiseks.

Järelevalvekomitee arvates nõuab OLAFi juhtroll pettuste tuvastamisel, riskianalüüsil ja pettuste vastu võitlemisel korrapärast teabevahetust komisjoni peadirektoraatide vahel. Olulisi edusamme tehti 2007. aastal, kui koostöös mõnede peadirektoraatidega töötati välja ühised pettuste ennetamise strateegiad aastateks 2008–2009. Selle tulemusel loodi uus operatiivne lähenemine mahukatele ja keerulistele juhtumitele, mis suurendas peadirektoraatide rolli juurdlustes ja mille käigus võeti kasutusele ennetava jälitusteabe süsteem.

Otsekulutuste valdkonnas, kus OLAF omab ainuvastutust juurdluste läbiviimiseks, kasutati seda lähenemist ühes peadirektoraadis, kelle siseaudiitorid osalesid otseselt juurdluses ja tegutsesid kohapealsete kontrollide ajal OLAFi ekspertidena. Riskivaldkondade paremaks tuvastamiseks töötasid asjaomane peadirektoraat ja OLAF koostöös välja uusi IT-lahendusi.

Järelevalvekomitee tunnustab kõnealust uut töömeetodit ning soovib selle edasiarendamist ka tulevikus, sest see võimaldab OLAFil keskenduda olulisematele ja keerukamatele juhtumitele, samal ajal kui väiksemate rikkumistega tegelevad komisjoni talitlused teisel tasandil.

ELi finantsolukord on viimase kahe aasta jooksul drastiliselt muutunud. Finantskriisi tõttu on Euroopa Komisjon pidanud abi ja rahavoo suurendamiseks teatavates sektorites võtma meetmeid, mis võivad kaasa tuua ka pettuste ja finantsrikkumiste suurenemise. Järelevalvekomitee arvates on uusi töömeetodeid vaja fondi kulutustega seotud rangete kontrollimehhanismide rakendamiseks ning edaspidi on vajalik tõsine operatiivkoostöö komisjoni peadirektoraatide ja OLAFi vahel.

3.2.   
  Järelmeetmed seoses järelevalvekomitee arvamusega nr 5/2008 – OLAFi vähese tähtsusega juhtumite poliitika rakendamine

Järelmeetmed seoses järelevalvekomitee arvamusega nr 5/2008 – OLAFi vähese tähtsusega juhtumite poliitika rakendamine

Pärast järelevalvekomitee arvamust seoses OLAFi vähese tähtsusega juhtumite poliitikaga ja juhtumitega tegelemise prioriseerimist, (9) on OLAFi vähese tähtsusega juhtumite eeskirjad hiljuti lisatud käsiraamatusse ja uurijatele nüüdseks kättesaadavad.

9

Järelevalvekomitee tunnustab algatust selgitada tegevusjuhistes OLAFi vähese tähtsusega juhtumite poliitika rakendamist. Siiski tuleb kõnealuseid juhiseid lugeda ja kombineerida OLAFi iga-aastases juhtimiskavas esitatud välis- ja sisejuurdlustele ning finantsjärelevalvemenetluse alustamiseks ettenähtud soovituslike künnistega.

Järelevalvekomitee tunnustab vähese tähtsusega juhtumite poliitika lisa koostamist, milles loetletakse üles erinevad kriteeriumid, mille alusel juhtkond otsustab, kas avada välisjuurdlus või mitte, ning millega suurendatakse otsustusprotsessi läbipaistvust.

Poliitika tutvustamisele järgneval aastal soovib järelevalvekomitee OLAFilt täielikku analüüsi vähese tähtsusega juhtumite poliitika rakendamise kohta, kaasa arvatud suhted juurdlus- ja distsiplinaarametiga.

3.3.   
  Korrapärane kontroll järelevalvekomitee algatusel

Korrapärane kontroll järelevalvekomitee algatusel

3.3.1.   Juurdluste kavandamine ja strateegiline juhtimine

Juurdluste kavandamine ja strateegiline juhtimine

12. oktoobril 2010 võttis järelevalvekomitee vastu arvamuse nr 4/2010 juurdluste planeerimine kohta (10).

10

Enam kui üheksa kuud kestnud juurdluste korrapärase analüüsi käigus täheldas järelevalvekomitee „juurdlusmetoodika puudumist ning vajadust parandada juurdluste juhtimise ja kontrolli sisetasandeid” (11).

11

Pärast näidisjuhtumite põhjalikku analüüsi direktoraadis A ja B märkis järelevalvekomitee kahetsusega, et operatiivtegevusega hõivatud direktoraatides puudub järjepidevus seoses lähenemisega juurdluste planeerimisele ja juhtimisele. Arvamuses soovitatakse iga juurdluse alguses koostada üksikasjalik juurdluskava, milles tuuakse välja juurdluse eesmärgid, juurdluse lõpetamiseks vajalikud vahendid ning juurdluse hinnanguline maksumus. Plaan peaks olema nii dünaamiline ja põhjalik, et oleks võimalik prognoosida lõpliku otsuse tähtaega. Juurdluskava tuleb esitada juhtkonnale ja seda tuleb korrapäraselt ajakohastada. Juurdluskava peaks hõlmama kõiki kavandatavaid juurdluse etappe ning sellele peaks olema lisatud iga etapi esialgne ajakava. Juurdlusplaan tuleks koostada kirjalikult ning see peaks olema lisatud juhtumi toimikule. See lihtsustab kava läbivaatamist ja kasutamist juhul, kui uurijad peavad juhtumi lahendamise edasi lükkama või on ilmnenud muid viivitusi. Juhtkond peaks üksuse tasandil juurdluskava regulaarselt kontrollima, et teostada järelevalvet või vajadusel suunata juhtumi lahendamise käiku.

Järelevalvekomitee oli rahul, et vahetult enne arvamuse esitamist rakendas OLAF mõningaid ideid planeerimise parandamise kohta.

Lisaks juurdluste planeerimisele soovitab järelevalvekomitee, et menetluses olevate juhtumite paremaks prioriseerimiseks peaks OLAFi juhtkond välja töötama ja rakendama menetlusi, mida saaks kohandada vastavalt olemasolevatele vahenditele.

Järelevalvekomitee ootab OLAFilt kõnealuses küsimuses selget vastust ja soovib nende sätete lisamist ajakohastatud käsiraamatusse.

3.3.2.   Põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmine OLAFi juurdlustes

Põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmine OLAFi juurdlustes

Põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmine OLAFi poolt juurdluste läbiviimisel on otseselt seotud tema töö sõltumatuse ja tõhususega. Euroopa Kohtusse jõudnud juhtumid osutasid mõningatele vigadele ja nõrkadele kohtadele, (12) mistõttu otsustas järelevalvekomitee hinnata kõnealuste õiguste ja tagatiste täitmist OLAFi juurdlustes.

12

Järelevalvekomitee esitas arvamuse nr 5/2010 põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmise kohta Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustes, (13) mis põhineb liikmesriikide õigusasutustele ajavahemikus 2009. aasta detsembrist (14) kuni 2010. aasta oktoobrini saadetud 28 juhtumil. Analüüsiti nii OLAFi juurdluste suhtes praegu kohaldatavat õigusraamistikku (õigusaktid ja kohtupraktika) kui ka põhiõiguste ja menetlustagatiste rakendamist.

13

14

Järelevalvekomitee märkis, et mitmed erinevates õigusaktides sätestatud eeskirjad kaitsevad sisejuurdlustega seotud isikuid. Välisjuurdluste puhul on olukord teine, sest erieeskirju ei ole kehtestatud ning kohapealsete kontrollide suhtes kohaldatav siseriikliku õigusega tagatud kaitse võib liikmesriikide vahel erineda.

Järelevalvekomitee arvates pidas OLAF asjaomaste isikute põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmisest üldiselt kinni. Konkreetsete probleemide tuvastamisel esitas järelevalvekomitee OLAFile soovitusi, mille eesmärk oli kehtivate tavade täiustamine. Järelevalvekomitee soovitas OLAFil eelkõige muuta käsiraamatut ja tagada selle sätete kohaldamine.

Samuti märkis järelevalvekomitee, et selgete menetluseeskirjade puudumine välisjuurdlustes toob OLAFis kaasa tavade erineva rakendamise. Välisjuurdlustega seotud õigusraamistikku peaks selgitama määruse (EÜ) nr 1073/1999 reform. Seoses vajadusega läbi viia intervjuusid tuleb OLAFi juurdlusvolitusi suurendada, kuid järelevalvekomitee rõhutas, et see ei tohiks viia ülereguleerimiseni. Seadusandja peab arvestama, et OLAFi juurdlused on halduslikud ja moodustavad ainult ühe ettevalmistava etapi suuremast menetlusest, milles järelevalvemenetluste ajal on tagatud asjaomaste isikute õigus kaitsetele. Kui OLAFi menetluslike kohustuste rakendamisel ei võeta arvesse sise- ja välisjuurdluste erilist iseloomu ja nende mitmekesisust, võib see piirata pettustevastase võitluse tõhusust ning halvendada olukorda seoses põhiõigustest kinnipidamisega.

Järelevalvekomitee koostas nimekirja nii juurdluste läbiviimise kui ka põhiõiguste ja menetlustagatiste üldistest põhimõtetest, millest OLAF peab kinni pidama. Järelevalvekomitee soovitas tugevdada juurdluste sõltumatuse ja konfidentsiaalsuse ning juurdluste kestusega seotud kontrollimehhanisme. Lisaks sellele soovitas järelevalvekomitee OLAFil võtta meetmeid, mis peaksid suurendama põhiõigustest ja menetlustagatistest kinnipidamist juurdluse kõikides etappides. Lõpuks esitas järelevalvekomitee OLAFile põhiõiguste ja menetlustagatise rakendamise analüüsikoordinaadistiku meetodi, mida kasutavad uurijad juurdluste ajal ja juhtkond juurdluste seaduslikkuse kontrollimisel.

Järelevalvekomitee ei ole rahul ka sellega, et OLAF ei ole piisavalt arvestanud järelevalvekomitee eelmisi soovitusi (vt eelkõige 2008–2009 aasta tegevusaruande soovitus XI) seoses kohtu- ja õigusabiüksuse liikmete tõhusama ja varasema kaasamisega juurdlusprotsessi. Järelevalvekomitee kordab, et kõnealuse üksuse liikmed peaksid vajadusel pakkuma õigusabi juurdluse kõikides etappides ja kõikide juhtumite puhul, eriti küsimustes, mis puudutavad juurdluse osapoolte põhiõigustest ja menetlustagatistest kinnipidamist. Kõnealustele soovitustele vastavad sätted tuleb selgelt esitada OLAFi menetluseeskirjade käsiraamatus, nagu oli ka varem ette nähtud.

2008.–2009. aasta tegevusaruande X soovituses väljendas järelevalvekomitee soovi, et teda teavitataks kõigist põhiõiguste ja menetlustagatiste rikkumisi käsitlevatest kaebustest, mida juurdluste pooled on OLAFile esitanud või mida OLAF on uurinud. Järelevalvekomitee soovib, et OLAF teavitaks teda kõikidest juhtumitest, mitte ainult liikmesriikide õigusasutustele edastatud juhtumitest. Kõnealusel aruandeperioodil teavitas OLAF järelevalvekomiteed kahel korral. Üks otsene teade saadi ka ühe juhtumiga seotud osapooltelt.

3.4.   
  OLAFi juurdluste menetluseeskirjad ja OLAFi käsiraamat – menetluseeskirjad

OLAFi juurdluste menetluseeskirjad ja OLAFi käsiraamat – menetluseeskirjad

Järelevalvekomitee on huviga jälginud arenguid seoses OLAFi käsiraamatuga ning teinud käsiraamatu väljatöötamise perioodil OLAFile mitmeid kirjalikke märkusi.

Järelevalvekomitee kiidab heaks edusammud seoses uue käsiraamatu vormi ja sisuga. Seevastu menetluseeskirjade viimane versioon ei vasta järelevalvekomitee ootustele, sest selles ei ole välja toodud kindlaid reegleid, mis abistaksid uurijaid juurdluse kõikides etappides.

Järelevalvekomitee on korduvalt öelnud, et on oluline silmas pidada, et juhtumimenetlus osutab selgelt igat tüüpi juurdlusele, mis on erinevad menetlustoimingud juurdluse alustamisest kuni lõpetamiseni. Kuna enne juurdlusega alustamise otsust ei ole määratud kindlaks mingeid tähtaegu, on järelevalvekomitee mures esialgsele teabele hinnangu andmise pärast. Selle etapi eesmärk oli välja selgitada piisavalt tõsiste kahtluste olemasolu ning tähelepanelikult jälgida, et selles etapis ei viidaks läbi ühtegi operatiivtegevust. Seoses selle ettepanekuga soovis järelevalvekomitee edasist selgitustööd nn ettevalmistavate teabekogumismissioonide kohta, mis ei tohiks tegeliku juurdlusega kattuda ega seda suunata. Järelevalvekomitee ei ole rahul sellega, et OLAFile tehtud märkuseid jäid lõpuks kinnitatud käsiraamatust välja.

Lisaks sellele on järelevalvekomitee arvamusel, et käsiraamat peaks olema dünaamiline dokument, mida oleks igal ajal võimalik ajakohastada ning mis oleks uurijatele juhend, millele nad saavad juurdluste ajal toetuda. Eelkõige on järelevalvekomitee arvamusel, et käsiraamatusse tuleks lisada komitee soovitused seoses juurdluste planeerimise, põhiõiguste kaitse ja menetlustagatistest kinnipidamisega.

Põhjalik käsiraamatualane koolitus peaks regulaarselt jätkuma.

Järelevalvekomitee on arvamusel, et lisaks õigusraamistiku täiustamisele peaks OLAF koostama lihtsad eeskirjad, milles keskendutakse peamiselt juurdluse erinevatele etappidele, kuid võetakse arvesse ka üksikisikute õigusi ning nõudeid andmekaitse ja kohapealsete kontrollide kohta. Seejärel tuleks käsiraamat uurijatele selgete juhiste andmiseks kõnealustele eeskirjadele kohandada.

Käsiraamat peaks sisaldama ka näiteid headest tavadest, mis on välja kujunenud erinevate juurdluste käigus ning mis sisaldavad OLAFi juhtkonna kinnitatud tegevusjuhiseid, millele iga uus uurija saaks tugineda.

3.5.   
  OLAFi juurdlusülesannetega seotud haldus- ja eelarveküsimused ning personalipoliitika

OLAFi juurdlusülesannetega seotud haldus- ja eelarveküsimused ning personalipoliitika

3.5.1.   Haldusküsimused ja personalipoliitika

Haldusküsimused ja personalipoliitika

Hästi kvalifitseeritud töötajad on eduka juurdluspoliitika alus. OLAFi juurdlusülesannete järelevalvetegevuse raamistikus leiab järelevalvekomitee, et tema ülesanne on tagada, et OLAFi personalipoliitika võimaldaks OLAFil oma ülesandeid tõhusalt täita (15).

15

Järelevalvekomitee arvates peaks laialdase personalistrateegia väljatöötamine olema uue peadirektori üks peamisi prioriteete.

Sisemiste prioriteetide määratlemine

Sisemiste prioriteetide määratlemine

Vajadustele vastava personalistrateegia väljatöötamiseks peaks OLAF põhjalikult analüüsima oma sisemisi prioriteete. Sellega seoses rõhutab järelevalvekomitee veelkord, et OLAF peab keskenduma põhitööle ja suurendama oma uurimissuutlikkust. Arvestades vahendite jaotumist OLAFis, soovitab järelevalvekomitee uuel peadirektoril tegeleda personali tasakaalustatusega operatiivtegevustega hõivatud peadirektoraatides A ja B ning peadirektoraadis D, mis peaksid OLAFile pakkuma esmast tuge juurdlusülesannete täitmisel.

Lisaks sellele leiab järelevalvekomitee, et pidades silmas võimalikke sünergiaid komisjoni muude osade või liikmesriikide vahel, tuleks OLAFi juurdlustegevuses prioriteedid paika panna. Järelevalvekomitee kiidab heaks OLAFi hiljutise poliitika, mille järgi uuritakse ulatuslikumaid ja kompleksseimaid pettusejuhtumeid tihedas koostöös asjaomaste peadirektoraatide ja infotehnoloogiaekspertidega.

Tervikliku personalipoliitika väljatöötamine

Tervikliku personalipoliitika väljatöötamine

Tuginedes eelpool kirjeldatud OLAFi põhitöö analüüsile ja tõlgendusele, tuleks vahendeid kohandada ja kasutada nii, et see võimaldaks keskenduda prioriteetidele. Personalipoliitika väljatöötamisel peaks OLAF pöörama tähelepanu eelkõige järgmistele aspektidele:

| i) | sobiv kvalifikatsioon OLAFi ülesannete täitmiseks. Praegu töötavad OLAFis mitmekesise kutsealase kvalifikatsiooniga inimesed (õiguseksperdid, uurijad, tolliametnikud, kohtueksperdid, IT-spetsialistid jt). See tuumik on väärtuslike ja rikkalike ekspertteadmiste kogum, mille omavahelist sünergiat tuleks paremini ära kasutada; |
| --- | --- |

i)

sobiv kvalifikatsioon OLAFi ülesannete täitmiseks. Praegu töötavad OLAFis mitmekesise kutsealase kvalifikatsiooniga inimesed (õiguseksperdid, uurijad, tolliametnikud, kohtueksperdid, IT-spetsialistid jt). See tuumik on väärtuslike ja rikkalike ekspertteadmiste kogum, mille omavahelist sünergiat tuleks paremini ära kasutada;

| ii) | liikuvuspoliitika väljakujundamine, mis võimaldab OLAFi töötajatel teha karjääri kõikides institutsioonides ja annab OLAFile võimaluse võita mitmekülgsetest kogemustest nii institutsioonide sees- kui ka sellest väljas. Sellega seoses toetab järelevalvekomitee algatust edendada ja suurendada OLAFi töötajate liikuvust; |
| --- | --- |

ii)

liikuvuspoliitika väljakujundamine, mis võimaldab OLAFi töötajatel teha karjääri kõikides institutsioonides ja annab OLAFile võimaluse võita mitmekülgsetest kogemustest nii institutsioonide sees- kui ka sellest väljas. Sellega seoses toetab järelevalvekomitee algatust edendada ja suurendada OLAFi töötajate liikuvust;

| iii) | laiaulatusliku koolituspoliitika olulisus, arvestades eelkõige OLAFi juurdlusülesannete iseloomu. Selleks et vältida kompetentsuse kadumist, eriti seoses juurdlusülesannetega, tuleks kõnealune poliitika kohandada tavapärasele personali voolavusele; |
| --- | --- |

iii)

laiaulatusliku koolituspoliitika olulisus, arvestades eelkõige OLAFi juurdlusülesannete iseloomu. Selleks et vältida kompetentsuse kadumist, eriti seoses juurdlusülesannetega, tuleks kõnealune poliitika kohandada tavapärasele personali voolavusele;

| iv) | vajadus välja töötada selge poliitika juurdluste valdkonnas laialdaste ja erikogemustega ajutiste ametnike värbamiseks liikmesriikides. |
| --- | --- |

iv)

vajadus välja töötada selge poliitika juurdluste valdkonnas laialdaste ja erikogemustega ajutiste ametnike värbamiseks liikmesriikides.

Ühtlasi soovitab järelevalvekomitee OLAFil võimalikult hästi ära kasutada viimaste konkursside käigus avanenud värbamisvõimalusi. Järelevalvekomitee kiidab heaks kandidaatide nimekirja kehtivusaja pikendamise, kuid ei ole rahul värbamismenetluse kestusega.

Lisaks sellele juhib järelevalvekomitee tähelepanu vajadusele selgitada OLAFi ajutise personali poliitikat. Kõik personali liikmed peaksid mõistma oma staatusest tulenevat kasu ja teadma oma võimalustest karjääri jätkamiseks. Järelevalvekomitee ei ole rahul selles küsimuses valitseva selgusetusega, mis on viimaste aastate jooksul OLAFis põhjustanud tõsiseid personaliprobleeme.

2010. aasta esimeses pooles külastas järelevalvekomitee president OLAFi erinevaid üksuseid ja direktoraate. Külastuste käigus täheldati muu hulgas probleeme seoses OLAFi uurijate suure halduskoormusega. Kõnealuse probleemiga tuleb edaspidi tegeleda, et uurijad saaksid pühenduda täielikult juurdlusülesannete täitmisele.

3.5.2.   Eelarve

Eelarve

Järelevalvekomitee võtab teadmiseks, et mõningal määral on paranenud lähetus- ja sõidukulude haldamine. Järelevalvekomitee soovitab kõnealuse poliitika edasist laiendamist ning juurdluse läbiviimiseks vajalike lähetuste vajaduse süstemaatilist hindamist. Keerulise ja kuluka reisimise vältimiseks tuleb kasutada ka infotehnoloogia võimalusi, näiteks videokonverentse.

4.   SUHTED OLAFi, ELi INSTITUTSIOONIDE, OLAFi PARTNERITE JA SIDUSRÜHMADEGA

SUHTED OLAFi, ELi INSTITUTSIOONIDE, OLAFi PARTNERITE JA SIDUSRÜHMADEGA

4.1.   
  Suhted OLAFiga

Suhted OLAFiga

Kõnealusel aruandeperioodil on järelevalvekomitee jätkanud konstruktiivsete suhete loomist OLAFi juhtkonna ja ametnikega. Mitmetel ametlikel ja mitteametlikel kohtumistel vahetati väärtuslikke seisukohti ja teavet.

2010. aasta veebruaris, märtsis, aprillis, mais ja juunis kohtus järelevalvekomitee esimees OLAFi juurdluste ja operatiivtöö üksuse ning operatiivtöö ja poliitika toetamise üksuse töötajatega. Kõnealuste kohtumiste eesmärk oli säilitada tihe side OLAFi põhitööga seotud valdkondades ning kuulata kommentaare ja ettepanekuid juurdlustegevuse täiustamiseks.

Külastuse käigus kohtus esimees kõigi kolmeteistkümne üksuse juhtide ja enamike meeskonnaliikmetega. Arutlusel olid järgmised teemad:

| i) | õiguslikust alusest tulenevad piirangud OLAFi tööle mõnes valdkonnas ja määruse (EÜ) nr 1073/1999 uuendamine; |
| --- | --- |

i)

õiguslikust alusest tulenevad piirangud OLAFi tööle mõnes valdkonnas ja määruse (EÜ) nr 1073/1999 uuendamine;

| ii) | uurijate suur töökoormus seoses haldustöö ja bürokraatiaga; |
| --- | --- |

ii)

uurijate suur töökoormus seoses haldustöö ja bürokraatiaga;

| iii) | vajadus ennetava juurdluspoliitika järele; |
| --- | --- |

iii)

vajadus ennetava juurdluspoliitika järele;

| iv) | takistused töösuhetes OLAFi ja institutsioonide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel. |
| --- | --- |

iv)

takistused töösuhetes OLAFi ja institutsioonide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel.

Kohtumise kohta koostatud memorandumit arutatakse OLAFi uue peadirektoriga.

Kõnealusel aruandeperioodil osalesid järelevalvekomitee koosolekutel OLAFi töötajad ning mitmel korral ka peadirektor isiklikult ja hiljem peadirektori kohusetäitja.

2010. aasta septembris ja novembris kirjeldas OLAF järelevalvekomiteele probleeme seoses mõistliku juurdepääsutasemega mõnedele komisjoni andmebaasidele. Kõnealune probleem on olnud kõne all alates 2007. aastast. OLAFi arvates võivad probleemid komisjoni andmebaasidesse sisenemisel potentsiaalselt vähendada OLAFi suutlikkust juurdluste tõhusaks ja sõltumatuks läbiviimiseks ning 2010. aasta novembris palus järelevalvekomitee esitada ametliku arvamuse. Järelevalvekomitees määrati ametisse aruande esitaja, kes alustab tööd kõnealuses küsimuses.

Kõik järelevalvekomitee viis liiget osalesid 12. oktoobril 2009 OLAFi 10. aastakonverentsil, kus kõnedega esinesid esimees ja komitee liige.

11. veebruaril 2010 osales järelevalvekomitee Pariisis kassatsioonikohtus konverentsil „Liidu finants- ja põhihuvide kaitse” seoses Euroopa Prokuratuuri väljavaadetega, 13.–15. oktoobril 2010 Budapestis OLAFi pettustevastase võrgustiku (OAFCN) 10. seminaril ning 18.–19. novembril Pariisis toimunud pettusi uurivate ametnike konverentsil.

4.2.   
  Suhted ELi institutsioonidega

Suhted ELi institutsioonidega

4.2.1.   Suhted Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukoguga

Suhted Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukoguga

Institutsioonidevahelise asutusena on järelevalvekomitee jaoks eriti oluline säilitada tihedad töösuhted komisjoni, parlamendi ja nõukoguga.

Parlamendi uuenemine 2009. aasta kevadel ja uue komisjoni ametisse nimetamine 2010. aasta veebruaris võimaldasid järelevalvekomiteel alustada värskelt ametisse nimetatud institutsiooniliste partneritega uute ja tihedamate sidemete loomist.

Järelevalvekomitee kiidab heaks OLAFi uue vastutava voliniku Šemeta kindla soovi luua järelevalvekomiteega tõhus suhe. 2010. aasta märtsis ja juulis osales Šemeta järelevalvekomitee koosolekutel ning septembris, oktoobris ja novembris osales koosolekutel tema kabineti liige. Seoses OLAFi reformimise projektidega oli nendest kohtumistest kasu mõlemale poolele. Järelevalvekomitee on volinik Šemetale ja tema kabinetile väga tänulik OLAFile ja selle tööle osutatud toetuse eest.

Aruandeperioodil kohtus järelevalvekomitee 21. oktoobril 2009 komisjoni asepeasekretäri Alexander Italianer’ga ning 17. novembril 2009 Euroopa Parlamendi eelarvekomisjoni esimehe Luigi de Magistris’iga. 25. novembril 2009 Rootsi eesistumise ajal esitles järelevalvekomitee oma 2008.–2009. aasta tegevusaruannet nõukogu pettuste vastu võitlemise töörühmale ning 3. detsembril Euroopa Parlamendi eelarvekontrolli komiteele. Järelevalvekomitee saatis kõnealuses asjas ka Euroopa Parlamendi esitatud küsimustele kirjaliku vastuse. Järelevalvekomitee on rahul positiivse tagasiside ja toetusega. 15. detsembril 2010 kohtus järelevalvekomitee komisjoni peasekretäri proua Catherine Day’ga, kellega arutati muu hulgas OLAFi juurdepääsu küsimust komisjoni andmebaasidele ja personalile.

4.2.2.   Suhted Euroopa Kontrollikojaga

Suhted Euroopa Kontrollikojaga

21. septembril 2009 kohtus järelevalvekomitee aruande esitaja Luksemburgis kontrollikojaga, et arutada ühiseid huvisid ja järelevalvekomitee osa kavandatud OLAFi auditis.

2010. aasta veebruaris osalesid kontrollikoja esindajad järelevalvekomitee kohtumisel, et arutada ja tutvustada OLAFit käsitleva eriaruande 1/2005 järelmeetmete ulatust. Sama aasta juunis külastasid järelevalvekomitee sekretariaati juhtivad audiitorid, kes nõudsid järelevalvekomitee koosolekute protokollide koopiaid koos järelevalvekomitee viimaste arvamustega. 2010. aasta oktoobris esitati nende nõudmisel ka ülejäänud dokumendid.

4.2.3.   Panus OLAFi reformi arutelusse

Panus OLAFi reformi arutelusse

Pärast ametisse määramist otsustas volinik Šemeta taaskäivitada määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformimise, mis sellel ajal oli ikka menetlemisel nõukogus ja parlamendis. Institutsioonides ummikusse jooksnud arutelude jätkamiseks võttis komisjon 7. juulil 2010 vastu aruteludokumendi, (16) mille eesmärk on pakkuda tuge reformiprotsessi edasiseks jätkamiseks.

16

14. juulil 2010 osales volinik Šemeta järelevalvekomitee koosolekul, kus ta tutvustas kõnealust dokumenti ning kus järelevalvekomitee kiitis heaks nii voliniku kutse käimasolevates aruteludes osalemiseks kui ka komisjoni dokumendi. Vastavalt sellele võttis järelevalvekomitee 23. septembril 2010 vastu arvamuse nr 3/2010 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) (17) reformi käsitleva aruteludokumendi kohta.

17

Arvamuses tunnustas järelevalvekomitee komisjoni otsust jätkata OLAFi reformiga, et tugevdada eelkõige praegustes majandus- ja finantskriisi tingimustes ELi finantshuvide kaitset. Järelevalvekomitee võttis teadmiseks komisjoni lähenemise lükata edasi pettusevastaste õigusaktide konsolideerimine üheks õigusraamistikuks, et oodata eelkõige arutelu Euroopa Prokuratuuri loomise üle.

Järelevalvekomitee nõustus, et OLAFi töö tõhususe parandamiseks on vaja reformida OLAFi juhtimist, kuid ei olnud rahul sellega, et vaatamata Lissaboni lepingust tulenevatele uutele võimalustele ei pööratud aruteludokumendis rohkem tähelepanu OLAFi juurdluspädevusele. Samuti rõhutas järelevalvekomitee vajadust suurendada OLAFi juhtkonna vastutust juurdluste läbiviimise ja kontrolli valdkonnas, peamiselt eesmärgiga lühendada juurdluste kestust ja suurendada OLAFi töö tõhusust.

Seoses ettepanekuga arendada institutsioonidevahelist suhtlust möönis järelevalvekomitee, et selline koostöö võiks suurendada institutsioonide toetust OLAFi pettusevastasele võitlusele, kuid rõhutas, et see ei tohiks mitte mingil tingimusel viia poliitiliste sekkumisteni juurdlustesse. OLAFi sõltumatuse kaitsjana tegi järelevalvekomitee ettepaneku vastutada kõnealuse dialoogi juhtimise eest.

Järelevalvekomitee väljendab oma tõsist muret seoses ettepanekuga luua järelevalvenõuniku ametikoht, mis võib suurendada nii OLAFi halduskoormust kui ka dubleerida või isegi kahjustada järelevalvekomitee põhiülesannete täitmist. Seevastu toetas järelevalvekomitee OLAFis sisemiste kaebustega tegeleva ametniku ametikoha loomist, et tema poole oleks võimalik pöörduda menetluses olevate juurdluste kohta tehtud kaebustega.

Järelevalvekomitee tunnustas kõikide ELi institutsioonide soovi tugevdada komitee rolli, kuid oli tungivalt vastu aruteludokumendis esitatud ettepanekule, mille kohaselt edastatakse järelevalvekomiteele tema töö läbiviimiseks ainult statistilised andmed. Järelevalvekomitee on nõus, et komitee ei tohiks sekkuda OLAFi operatiivtöösse, kuid leiab, et jälgides komitee juurdlusmenetluste tõhusust ja efektiivsust, on OLAFi sõltumatuse kaitseks hädavajalik täielik juurdepääs juhtumitega seotud toimikutele.

Oma arvamuse tutvustamiseks osales järelevalvekomitee nõukogus kahel koosolekul. OLAFi juurdlusülesannete tõhususe ja sõltumatuse suurendamiseks toetab järelevalvekomitee komisjoni plaani kõnealuse reformiga jätkata ning panustab hea meelega arutelu järgmistesse etappidesse.

4.3.   
  OLAFi peadirektori valikumenetlus

OLAFi peadirektori valikumenetlus

Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artiklis 12.2 nähakse ette, et pärast järelevalvekomitee pooldavat arvamust koostab Euroopa Komisjon nimekirja vajaliku kvalifikatsiooniga kandidaatidest.

Selle tingimuse täitmiseks oli järelevalvekomitee valikumenetluse esimeste etappidega tihedalt seotud. Järelevalvekomitee analüüsis kandidaatide elulugusid ja komitee üks liige osales eelvalikukomisjonis, mis tuli kokku 2010. aasta juuli alguses, samuti vaatlejana ametisse nimetamise konsultatiivkomitees, mis tuli kokku 10. septembril 2010. Järelevalvekomitee esitas 23. septembri 2010. aasta koosolekul oma arvamuse nr 2/2010 (18) kuue kandidaadi kohta, kelle nimed oli edastanud Euroopa Komisjon. Kõnealune arvamus esitati komisjonile ja muudele institutsioonidele.

18

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| I. | Järelevalvekomitee kontrollis 164 juhtumi puhul juurdluse lõpetamise tähtaegu ning ei ole rahul, et vaatamata eelnevatele soovitustele ei rakenda OLAF põhjendamatute viivituste vältimiseks juurdlustes süstemaatilisi ja tõhusaid töömeetodeid ega sisekontrolli. Ehkki võrreldes varasemate perioodidega on tehtud edusamme seoses juhtumitega, milles ei ole märgitud juurdluse lõpetamise arvatavat aega, ei ole OLAF esitanud täpseid selgitusi viivituste põhjendamiseks. |
| --- | --- |

I.

Järelevalvekomitee kontrollis 164 juhtumi puhul juurdluse lõpetamise tähtaegu ning ei ole rahul, et vaatamata eelnevatele soovitustele ei rakenda OLAF põhjendamatute viivituste vältimiseks juurdlustes süstemaatilisi ja tõhusaid töömeetodeid ega sisekontrolli. Ehkki võrreldes varasemate perioodidega on tehtud edusamme seoses juhtumitega, milles ei ole märgitud juurdluse lõpetamise arvatavat aega, ei ole OLAF esitanud täpseid selgitusi viivituste põhjendamiseks.

| II. | Järelevalvekomitee kinnitab vajadust: i) enam kui üheksa kuud kestvate juurdluste aruannete põhjalikumaks järelevalveks; ii) võtta kasutusele süsteem, mis teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt juhtumitest, kus üheksa kuud kestnud juurdluse lõpetamise tähtaeg on ületatud; iii) võtta juhtumite haldussüsteemis kasutusele teavitussüsteem, et saada ülevaade rohkem kui kolmekuulise mitteaktiivsuse põhjustest. Ühtlasi on järelevalvekomitee jaoks äärmiselt oluline kehtestada juurdluste kestuse range kontroll, et säiliks usaldusväärsus ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

II.

Järelevalvekomitee kinnitab vajadust: i) enam kui üheksa kuud kestvate juurdluste aruannete põhjalikumaks järelevalveks; ii) võtta kasutusele süsteem, mis teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt juhtumitest, kus üheksa kuud kestnud juurdluse lõpetamise tähtaeg on ületatud; iii) võtta juhtumite haldussüsteemis kasutusele teavitussüsteem, et saada ülevaade rohkem kui kolmekuulise mitteaktiivsuse põhjustest. Ühtlasi on järelevalvekomitee jaoks äärmiselt oluline kehtestada juurdluste kestuse range kontroll, et säiliks usaldusväärsus ülesannete täitmisel.

| III. | Järelevalvekomitee kontrollis 40 juhtumit, mille juhtimise eest vastutasid OLAFi kaks juurdluste ja operatiivtööga tegelevat direktoraati ning on korduvalt avastanud puudusi juurdluste korrapärases planeerimises, millel on negatiivne mõju OLAFi töö tõhususele ja juurdluste kestusele. OLAFi menetluseeskirjade käsiraamatus esitatakse juhised küll esialgse tööplaani koostamise kohta hindamisfaasis, kuid ei nähta ette täieliku juurdlusplaani koostamist pärast juurdluse algust. |
| --- | --- |

III.

Järelevalvekomitee kontrollis 40 juhtumit, mille juhtimise eest vastutasid OLAFi kaks juurdluste ja operatiivtööga tegelevat direktoraati ning on korduvalt avastanud puudusi juurdluste korrapärases planeerimises, millel on negatiivne mõju OLAFi töö tõhususele ja juurdluste kestusele. OLAFi menetluseeskirjade käsiraamatus esitatakse juhised küll esialgse tööplaani koostamise kohta hindamisfaasis, kuid ei nähta ette täieliku juurdlusplaani koostamist pärast juurdluse algust.

| IV. | Järelevalvekomitee soovitab OLAFil rakendada kõikides juurdluse etappides täieliku planeerimise poliitikat, mis hõlmab regulaarseid kontrolle, realistlikke tähtaegu ja perioodilist ajakohastamist. Tänu järelevalvekomitee selles valdkonnas tehtud tööle mõistab OLAF vajadust võtta vastu ühine lähenemine seoses juhtumite strateegilise planeerimisega ning on juurdluse alguses alustanud üksikasjalike tööplaanide koostamist. Praegu hindab järelevalvekomitee OLAFi võetud meetmete tõhusust. |
| --- | --- |

IV.

Järelevalvekomitee soovitab OLAFil rakendada kõikides juurdluse etappides täieliku planeerimise poliitikat, mis hõlmab regulaarseid kontrolle, realistlikke tähtaegu ja perioodilist ajakohastamist. Tänu järelevalvekomitee selles valdkonnas tehtud tööle mõistab OLAF vajadust võtta vastu ühine lähenemine seoses juhtumite strateegilise planeerimisega ning on juurdluse alguses alustanud üksikasjalike tööplaanide koostamist. Praegu hindab järelevalvekomitee OLAFi võetud meetmete tõhusust.

| V. | Järelevalvekomitee arvates peaks OLAF juhtumite suhtes kohaldama selget prioriseerimise poliitikat. Sellega seoses tunnustab järelevalvekomitee OLAFi plaani delegeerida distsiplinaarmeetmete toel lahendatavad väiksemad juhtumid muudele pädevatele asutustele (komisjoni juurdlus- ja distsiplinaaramet). Siiski soovitab järelevalvekomitee, et sellise tegevuse jaoks loodaks objektiivsed kriteeriumid. OLAFi vähese tähtsusega juhtumite poliitika selgitamiseks tuleb muuta käsiraamatut. |
| --- | --- |

V.

Järelevalvekomitee arvates peaks OLAF juhtumite suhtes kohaldama selget prioriseerimise poliitikat. Sellega seoses tunnustab järelevalvekomitee OLAFi plaani delegeerida distsiplinaarmeetmete toel lahendatavad väiksemad juhtumid muudele pädevatele asutustele (komisjoni juurdlus- ja distsiplinaaramet). Siiski soovitab järelevalvekomitee, et sellise tegevuse jaoks loodaks objektiivsed kriteeriumid. OLAFi vähese tähtsusega juhtumite poliitika selgitamiseks tuleb muuta käsiraamatut.

| VI. | Järelevalvekomitee toetab OLAFi algatust, et pettusevastases võitluses võetakse riskide tuvastamisel ja analüüsimisel aluseks korrapärane teabevahetus Euroopa Komisjoni muude peadirektoraatidega. Kõnealune tööpraktika võimaldab rakendada ennetavat juurdluspoliitikat ning keskenduda kõige tõsisematele ja keerulisematele juhtumitele. Arvestades praegust Euroopa Liidu majandusolukorda, soovitab järelevalvekomitee kõnealuste mehhanismide väljaarendamist niipea kui võimalik. |
| --- | --- |

VI.

Järelevalvekomitee toetab OLAFi algatust, et pettusevastases võitluses võetakse riskide tuvastamisel ja analüüsimisel aluseks korrapärane teabevahetus Euroopa Komisjoni muude peadirektoraatidega. Kõnealune tööpraktika võimaldab rakendada ennetavat juurdluspoliitikat ning keskenduda kõige tõsisematele ja keerulisematele juhtumitele. Arvestades praegust Euroopa Liidu majandusolukorda, soovitab järelevalvekomitee kõnealuste mehhanismide väljaarendamist niipea kui võimalik.

| VII. | Järelevalvekomitee leiab, et nii praeguste tavade kui ka kohtupraktikast ja kehtivatest õigusaktidest tulenevate nõuete lisamiseks tuleks OLAFi käsiraamatusse sisse viia mõningad muudatused eelkõige seoses järgmiste küsimustega: i) kõikide juurdluse etappide selgem määratlus, et täielikult tagada põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmine ning anda uurijatele kasulikke juhiseid; ii) esialgse hindamisperioodi ja selle pikkuse täpne määratlemine. Jätkuma peaks regulaarne põhjalik käsiraamatualane koolitus. |
| --- | --- |

VII.

Järelevalvekomitee leiab, et nii praeguste tavade kui ka kohtupraktikast ja kehtivatest õigusaktidest tulenevate nõuete lisamiseks tuleks OLAFi käsiraamatusse sisse viia mõningad muudatused eelkõige seoses järgmiste küsimustega: i) kõikide juurdluse etappide selgem määratlus, et täielikult tagada põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmine ning anda uurijatele kasulikke juhiseid; ii) esialgse hindamisperioodi ja selle pikkuse täpne määratlemine. Jätkuma peaks regulaarne põhjalik käsiraamatualane koolitus.

| VIII. | Järelevalvekomitee arvates on põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmine OLAFi sõltumatuse seisukohast äärmiselt oluline. Enne, kui OLAF saatis asjaomase teabe liikmesriikide õigusasutustele, kontrollis järelevalvekomitee 43 juurdlust ja analüüsis iga juhtumi puhul eraldi põhiõigustest ja menetlustagatistest kinnipidamist. Järelevalvekomitee arvates on OLAF nendest õigustest ja tagatistest üldiselt kinni pidanud. Siiski esitas komitee konkreetsed soovitused praeguste menetluspõhimõtete järelevalvemehhanismide tugevdamiseks, eelkõige seoses juurdluste sõltumatuse, konfidentsiaalsuse ja mõistliku kestusega. |
| --- | --- |

VIII.

Järelevalvekomitee arvates on põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmine OLAFi sõltumatuse seisukohast äärmiselt oluline. Enne, kui OLAF saatis asjaomase teabe liikmesriikide õigusasutustele, kontrollis järelevalvekomitee 43 juurdlust ja analüüsis iga juhtumi puhul eraldi põhiõigustest ja menetlustagatistest kinnipidamist. Järelevalvekomitee arvates on OLAF nendest õigustest ja tagatistest üldiselt kinni pidanud. Siiski esitas komitee konkreetsed soovitused praeguste menetluspõhimõtete järelevalvemehhanismide tugevdamiseks, eelkõige seoses juurdluste sõltumatuse, konfidentsiaalsuse ja mõistliku kestusega.

| IX. | Järelevalvekomitee arvates peab põhiõiguste ja menetlustagatiste puhul arvesse võtma erinevust OLAFi sise- ja välisjuurdluste vahel. Kõnealuste õiguste tagamine peab olema vastavuses juurdluse laadi, eesmärgi ja tõhususega. Lisaks OLAFi juurdluste suhtes kohaldatavate menetlustagatiste analüüsimisele kehtivate õigusaktide ja kohtupraktika põhjal on järelevalvekomitee koostanud vormi, mille eesmärk on pakkuda uurijatele kasulikke juhiseid juurdluse igas etapis. |
| --- | --- |

IX.

Järelevalvekomitee arvates peab põhiõiguste ja menetlustagatiste puhul arvesse võtma erinevust OLAFi sise- ja välisjuurdluste vahel. Kõnealuste õiguste tagamine peab olema vastavuses juurdluse laadi, eesmärgi ja tõhususega. Lisaks OLAFi juurdluste suhtes kohaldatavate menetlustagatiste analüüsimisele kehtivate õigusaktide ja kohtupraktika põhjal on järelevalvekomitee koostanud vormi, mille eesmärk on pakkuda uurijatele kasulikke juhiseid juurdluse igas etapis.

| X. | Põhiõiguste ja menetlustagatiste tõhusaks tagamiseks nõuab järelevalvekomitee juurdluste seaduslikkuse kontrollide sisseviimist, mida on võimalik teha kohtu- ja õigusabiüksuse tihedama ja pidevama kaasamise kaudu. Järelevalvekomitee on kogu oma ametiaja vältel soovitanud kõnealust üksust tugevdada ja kaasata see veelgi varasematesse juurdluse etappidesse. Järelevalvekomitee ei ole rahul sellega, et puudub süstemaatiline kontroll juurdlusülesannete seaduslikkuse üle juurdluse kõikides etappides. Korrapäraste kontrollide puudumine on põhjustanud vigu menetlusnõuete täitmisel. |
| --- | --- |

X.

Põhiõiguste ja menetlustagatiste tõhusaks tagamiseks nõuab järelevalvekomitee juurdluste seaduslikkuse kontrollide sisseviimist, mida on võimalik teha kohtu- ja õigusabiüksuse tihedama ja pidevama kaasamise kaudu. Järelevalvekomitee on kogu oma ametiaja vältel soovitanud kõnealust üksust tugevdada ja kaasata see veelgi varasematesse juurdluse etappidesse. Järelevalvekomitee ei ole rahul sellega, et puudub süstemaatiline kontroll juurdlusülesannete seaduslikkuse üle juurdluse kõikides etappides. Korrapäraste kontrollide puudumine on põhjustanud vigu menetlusnõuete täitmisel.

| XI. | Pärast OLAFi prioriteetide ja töömeetodite põhjalikku analüüsi soovitab järelevalvekomitee välja töötada tervikliku personalistrateegia. Strateegia peaks võimaldama: i) tõhusamat vahendite jaotust OLAFis, andes võimaluse keskenduda peamistele juurdlusülesannetele; ii) sünergia paremat kasutamist, eelkõige töötajate mitmekülgsete kvalifikatsioonide arendamise kaudu; iii) mõistlikku haldustoetust juurdlustegevustele; iv) suurenenud liikuvust OLAFis ja komisjonis; v) koolituspoliitika põhjalikumat arendamist, mis suurendaks liikuvust, kahjustamata seejuures juurdluste kvaliteeti. |
| --- | --- |

XI.

Pärast OLAFi prioriteetide ja töömeetodite põhjalikku analüüsi soovitab järelevalvekomitee välja töötada tervikliku personalistrateegia. Strateegia peaks võimaldama: i) tõhusamat vahendite jaotust OLAFis, andes võimaluse keskenduda peamistele juurdlusülesannetele; ii) sünergia paremat kasutamist, eelkõige töötajate mitmekülgsete kvalifikatsioonide arendamise kaudu; iii) mõistlikku haldustoetust juurdlustegevustele; iv) suurenenud liikuvust OLAFis ja komisjonis; v) koolituspoliitika põhjalikumat arendamist, mis suurendaks liikuvust, kahjustamata seejuures juurdluste kvaliteeti.

| XII. | Olukorra reguleerimiseks vaheperioodil seoses OLAFi peadirektori ametikohaga soovitab järelevalvekomitee institutsioonidel ära kasutada määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi selliselt, et perioodil, mil üks peadirektor on mis tahes põhjustel ametikohalt lahkunud ning uut peadirektorit ei ole veel ametisse määratud, oleks peadirektori kohusetäitja volitused selgelt määratletud. See eeskiri on seotud kõikide institutsioonide vahelise kokkuleppega tagada üleminekuperioodil OLAFi õigusjärgsus ja sõltumatus. |
| --- | --- |

XII.

Olukorra reguleerimiseks vaheperioodil seoses OLAFi peadirektori ametikohaga soovitab järelevalvekomitee institutsioonidel ära kasutada määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi selliselt, et perioodil, mil üks peadirektor on mis tahes põhjustel ametikohalt lahkunud ning uut peadirektorit ei ole veel ametisse määratud, oleks peadirektori kohusetäitja volitused selgelt määratletud. See eeskiri on seotud kõikide institutsioonide vahelise kokkuleppega tagada üleminekuperioodil OLAFi õigusjärgsus ja sõltumatus.

| XIII. | OLAFi tegevust reguleeriva õigusraamistiku täpsustamiseks, juurdlusvolituste ja sõltumatuse suurendamiseks ning täpsete menetluseeskirjade esitamiseks soovitab järelevalvekomitee institutsioonidel ära kasutada määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi. Järelevalvekomitee rõhutab, et OLAFi jaoks on funktsionaalne sõltumatus väga oluline ning kordab soovi jagada kõnealuse reformi läbiviimiseks oma kogemusi. |
| --- | --- |

XIII.

OLAFi tegevust reguleeriva õigusraamistiku täpsustamiseks, juurdlusvolituste ja sõltumatuse suurendamiseks ning täpsete menetluseeskirjade esitamiseks soovitab järelevalvekomitee institutsioonidel ära kasutada määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi. Järelevalvekomitee rõhutab, et OLAFi jaoks on funktsionaalne sõltumatus väga oluline ning kordab soovi jagada kõnealuse reformi läbiviimiseks oma kogemusi.

---

(1)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

1

(2)  Vt 1. lisa: järelevalvekomitee koosolekute kalender.

2

(3)  OLAFi järelevalvekomitee töökorra artikkel 8 (ELT L 33, 7.2.2007, lk 7).

3

(4)  Järelevalvekomitee võttis töökorra vastu 2006. aasta augustis ja see avaldati 2007. aasta veebruaris (OLAFi järelevalvekomitee töökord (ELT L 33, 7.2.2007, lk 7)).

4

(5)  Vt eelkõige arvamus nr 4/2010 juurdluste planeerimise kohta (5. lisa) ja arvamus nr 5/2010 põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmise kohta (6. lisa).

5

(6)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 11 lõige 7.

6

(7)  Kohtuasi T-48/05: Franchet ja Byk vs komisjon, §§ 168-170.

7

vs

(8)  Vt 6. lisa.

8

(9)  Vt arvamus nr 5/2008 (ELT C 314, 22.12.2009, lk 15).

9

(10)  Vt 5. lisa.

10

(11)  Vt eelkõige arvamus nr 2/2009 (ELT C 314, 22.12.2009, lk 22).

11

(12)  Vt 6. aprilli 2006. aasta kohtuasi T-309/03: Camos Grau vs komisjon; 12. septembri 2007. aasta kohtuasi T-259/03: Nikolaou vs komisjon; 8. juuli 2008. aasta kohtuasi T-48/05: Franchet ja Byk vs komisjon.

12

vs

vs

vs

(13)  Vt 6. lisa.

13

(14)  OLAFi uus käsiraamat jõustus 1. detsembril 2009.

14

(15)  Vt 2. lisa: arvamus nr 1/2010 OLAFi 2011. aasta esialgse eelarveprojekti kohta.

15

(16)  SEK (2010) 859.

16

(17)  Vt 4. lisa.

17

(18)  Vt 3. lisa.

18

---

1. LISA

JÄRELEVALVEKOMITEE KOOSOLEKUTE KALENDER

2009

| Kuu | Koosoleku kuupäev |
| --- | --- |
| JUUNI | Teisipäev, 9. juuni – kolmapäev, 10. juuni |
| JUULI | Teisipäev, 7. juuli – kolmapäev, 8. juuli |
| SEPTEMBER | Kolmapäev, 23. september – neljapäev, 24. september |
| OKTOOBER | Teisipäev, 20. oktoober – kolmapäev, 21. oktoober |
| NOVEMBER | Teisipäev, 17. november – kolmapäev, 18. november |
| DETSEMBER | Teisipäev, 15. detsember – kolmapäev, 16. detsember |

Kuu

Koosoleku kuupäev

JUUNI

Teisipäev, 9. juuni – kolmapäev, 10. juuni

JUULI

Teisipäev, 7. juuli – kolmapäev, 8. juuli

SEPTEMBER

Kolmapäev, 23. september – neljapäev, 24. september

OKTOOBER

Teisipäev, 20. oktoober – kolmapäev, 21. oktoober

NOVEMBER

Teisipäev, 17. november – kolmapäev, 18. november

DETSEMBER

Teisipäev, 15. detsember – kolmapäev, 16. detsember

2010

| Kuu | Koosoleku kuupäev |
| --- | --- |
| JAANUAR | Teisipäev, 12. jaanuar – kolmapäev, 13. jaanuar |
| VEEBRUAR | Teisipäev, 9. veebruar – kolmapäev, 10. veebruar |
| MÄRTS | Teisipäev, 16. märts – kolmapäev, 17. märts |
| APRILL | Teisipäev, 27. aprill – kolmapäev, 28. aprill |
| JUUNI | Teisipäev, 1. juuni – kolmapäev, 2. juuni |
| JUULI | Teisipäev, 13. juuli – kolmapäev, 14. juuli |
| SEPTEMBER | Neljapäev, 2. september (terve päev) |
| SEPTEMBER | Neljapäev, 23. september (terve päev) |
| OKTOOBER | Teisipäev, 12. oktoober – kolmapäev, 13. oktoober |
| NOVEMBER | Teisipäev, 9. november – kolmapäev, 10. november |
| DETSEMBER | Teisipäev, 14. detsember – kolmapäev, 15. detsember |

Kuu

Koosoleku kuupäev

JAANUAR

Teisipäev, 12. jaanuar – kolmapäev, 13. jaanuar

VEEBRUAR

Teisipäev, 9. veebruar – kolmapäev, 10. veebruar

MÄRTS

Teisipäev, 16. märts – kolmapäev, 17. märts

APRILL

Teisipäev, 27. aprill – kolmapäev, 28. aprill

JUUNI

Teisipäev, 1. juuni – kolmapäev, 2. juuni

JUULI

Teisipäev, 13. juuli – kolmapäev, 14. juuli

SEPTEMBER

Neljapäev, 2. september (terve päev)

SEPTEMBER

Neljapäev, 23. september (terve päev)

OKTOOBER

Teisipäev, 12. oktoober – kolmapäev, 13. oktoober

NOVEMBER

Teisipäev, 9. november – kolmapäev, 10. november

DETSEMBER

Teisipäev, 14. detsember – kolmapäev, 15. detsember

---

2. LISA

ARVAMUS nr 1/2010

OLAFi 2011. aasta esialgne eelarveprojekt

Brüssel, 30. juuni 2010

OLAFi järelevalvekomitee arutas oma 27. ja 28. aprilli ning 1. ja 2. juuni 2010. aasta koosolekutel OLAFi 2011. aasta esialgset eelarveprojekti ning võttis vastu allpool esitatud arvamuse.

I.   2011. aasta esialgse eelarve tutvustus

Nagu igal aastal tavaks, nii tutvustas OLAF ka see kord järelevalvekomiteele üldjoontes järgmise aasta esialgset eelarvet. Komitee tõdeb, et praegusest üleminekuperioodist tingituna (seoses OLAFi peadirektori Franz-Herman Brüneri surmaga 2010. aasta jaanuaris) on 2011. aasta eelarve puhul tegu üleminekueelarvega. Peadirektori kohusetäitja volitused piirduvad igapäevaste küsimuste lahendamisega, mistõttu tal ei ole võimalik teha otsuseid ega võtta kohustusi, mis seoksid tulevast peadirektorit, kelle valivad institutsioonid.

Komitee võtab teadmiseks, et esialgne kogueelarve on 3,19 % suurem 2010. aasta eelarvest. Komitee soovib, et OLAF pööraks rohkem tähelepanu kogu oma töötajaskonna koolitamisele. Komitee märgib, et välislähetuste eelarve suurenemine on võrreldav elukalliduse tõusuga, ning soovib, et OLAFi üksuste juhatajad ja direktorid säilitaksid tõhusa kontrolli selle eelarve peatüki üle.

Komitee eelarvereal ette nähtud summa püsib 2009. ja 2010. aastaga võrreldes stabiilsel tasemel.

Komitee märgib, et OLAFil on endiselt 384 töötajat ja et nendega seotud kulude summa suureneb mõõdukalt. Töötajate palkadeks ja hüvitisteks ette nähtud esialgsed assigneeringud, mis hõlmavad ka palgakohandusi, suurenevad kokku 4,13 %.

II.   OLAFi inimressursside jaotamine ja haldamine

Järelevalvekomitee täheldab, et vabade ametikohtade arv väheneb. 2010. aastal oli neid 24 ja 2011. aastal peaks neid olema 18. Komitee tervitab seda positiivset suundumust, mis aitab suurendada OLAFi suutlikkust täita tõhusalt oma ülesandeid.

Komitee suhtub samuti toetavalt mitmesse positiivsesse sündmusesse, mis toimusid 2008.–2010. aastal ajutiste töötajate küsimuses, näiteks pettusevastase võitluse valdkonnaga seotud avatud ja sisekonkursside algatamine ja nende tulemuste avaldamine. See võimaldas OLAFil juba 2010. aasta alguses võtta ametnikena tööle 11 ajutist töötajat, kes olid edukalt läbinud avatud konkursi (9 neist töötas varem tähtajatu lepinguga ja 2 tähtajalise lepinguga). Selleks tuli muuta ametikohtade loetelu ja pidada eelarvepädevate institutsioonidega läbirääkimisi paranduseelarve üle.

Hiljuti avaldatud sisekonkursside tulemused peaksid võimaldama OLAFil kasutada sarnast menetlust, et pakkuda edukaks osutunud kandidaatidele ametniku kohta. Selle raames peaks OLAFil olema võimalik võtta 2010. aastal ametnikuna tööle 13 tähtajatu lepinguga ja 2 tähtajalise lepinguga ajutist töötajat. Kolm varasemat ajutist töötajat, kes osutusid edukaks avatud konkursil, läbisid lisaks kõrgema palgaastme sisekonkursi.

Kuigi nende konkursside korraldamine oli oluline ja võimaldas OLAFil täita võetud kohustused, olid tulemused kokkuvõttes piiratud, sest ainult 21-l 92-st OLAFi ajutisest töötajast, kellele konkursid olid suunatud, õnnestus mõni nendest läbida. Konkurssidel osutusid edukaks ka 4 tähtajalise lepinguga ajutist töötajat. Samal ajal 63 ajutise töötaja olukord, keda 2007. aasta läbirääkimised hõlmasid, konkursside tulemusena ei muutunud, sest neil ei õnnestunud konkursse läbida või nad ei saanud või ei soovinud neil osaleda. Konkurssidele registreerunud ajutiste töötajate arvu piirasid palgaastmed, millele konkursid olid välja kuulutatud, kuid samuti nõutud diplomid ja lubatud ajavahe diplomite saamise ja töökogemuse omandamise vahel. Seepärast kordab komitee, et oleks väga soovitav, et OLAF saaks ka edaspidi kasutada kõnealuste ajutiste töötajate teadmisi ja oskusi, ning et neile töötajatele tuleks kiiresti pakkuda tegelikke võimalusi oma karjääri edendamiseks. Ei tohi unustada, et kõige staažikamad ajutised ametnikud töötavad OLAFis juba üle kümne aasta. Seega oleks nende ümberliigitamine õigustatud.

OLAFil tuleks kutsuda Euroopa Personalivaliku Ametit (EPSO) üles korraldama tema jaoks konkursse, mis oleks suunatud väga spetsiifilisi ülesandeid täitvatele töötajatele, keda OLAF vajab. Selliste spetsialistide kaotamine mõjuks nii OLAFi edasisele tõhususele kui ka sõltumatusele väga kahjulikult. Kui mõned spetsialistid peaksid praeguses olukorras puuduvate tulevikuväljavaadete tõttu OLAFist lahkuma, kuluks uute erialatöötajate väljaõppele väga palju aega ja raha.

Komitee tõdeb, et OLAFis on endiselt ajutisi töötajaid, kelle tähtajalist lepingut ei ole seni olnud võimalik pikendada ja kellel puudub see võimalus ka tulevikus. Sellist olukorda on inimlikult raske taluda, kuna lepingu lõpptähtaeg aina läheneb. Komitee kordab taas oma soovi, et OLAF töötaks välja konkreetse poliitika juurdlusülesandeid täitvate töötajate, eriti liikmesriikidest pärit juurdlusspetsialistide värbamiseks ja sidumiseks, mis põhineks standardsel lepingu kestusel, ning rakendaks seda poliitikat võimalikult kiiresti. Selline värbamispoliitika aitaks OLAFil võtta tööle liikmesriikide ametiasutuste parimaid töötajaid, mis võimaldaks omakorda ajakohastada olemasolevate juurdlustöötajate teadmisi ning eelkõige muuta ja parandada juurdlustehnikat. Euroopa Komisjoni kavandatud ametikohtade jaotust, mille kohaselt 80 % töötajatest moodustaksid ametnikud ja 20 % ajutised töötajad, tuleb käsitada kui soovitust, mitte kui kategoorilist otsust. OLAF ei tohi kunagi piirata pettusevastase võitluse spetsialistide töölevõtmist ega sellest loobuda. OLAFi juurdlustegevuse sõltumatust ei taga mitte teatav ametnike ja ajutiste töötajate osakaal, vaid nende juurdlusalane pädevus ja valmisolek rakendada parimat juurdlustehnikat. Ajutiste töötajate töölevõtmine peaks samuti võimaldama tegutseda tõhusamalt ning parandada OLAFi ja liikmesriikide ametiasutuste koostööd.

Komitee märgib, et 1. aprilli 2010. aasta seisuga oli OLAFi organisatsioonilises struktuuris ainult üks ajutisest töötajast üksuse juhataja. Tulevikus tuleb tõenäoliselt kaaluda, milline on ametnike ja ajutiste töötajate sobiv tasakaal sellest valdkonnas.

Komitee avaldab kahetsust, et OLAF ei ole endiselt töötanud välja konkreetset personalipoliitikat, hoolimata soovitustest, mis ta on komiteelt saanud eelmiste eelarvete kohta esitatud arvamustes (arvamus nr 2/2007, arvamus nr 3/2008 ja arvamus nr 3/2009).

Nagu ka eelmistel aastatel, rõhutab komitee vajadust hoolikalt kaaluda, kas OLAF on suunanud oma prioriteetsete ülesannete täitmisele piisavalt vahendeid. Komitee on võtnud teadmiseks OLAFi seisukoha, et tema ülesanded on oma olemuselt lahutamatud ja et kõik talitused aitavad kaasa prioriteetide elluviimisele, kuid leiab siiski, et tuleks kaaluda eelkõige seda, kui suur osa töötajatest tuleks eraldada otseselt juurdluste teostamiseks. Komitee kordab eelmises arvamuses esitatud seisukohta, et üldises plaanis tuleb anda hinnang OLAFi eri tegevusvaldkondadele ja nende suhtelisele tähtsusele ning määrata kindlaks prioriteedid.

Soovitused

Komitee soovitab OLAFil tungivalt töötada võimalikult kiiresti välja personalihalduse strateegia, mis lähtuks prioriteetsete ülesannete analüüsist ja piisavate ressursside eraldamisest nende täitmiseks. Strateegia peaks ette nägema realistlikud tööplaanid lühemas ja keskmise pikkusega perspektiivis.

Komitee soovitab OLAFil pöörata kõrgendatud tähelepanu ajutiste töötajate olukorrale, kes töötavad praegu eri ametiastmetel, ja püüda võimaluse piires leida sobivad lahendused nende probleemidele, sealhulgas eelkõige ümberliigitamisvõimaluste kaudu.

III.   Järelevalvekomitee sekretariaat

Järelevalvekomitee sekretariaadi koosseisu kuulub teoreetiliselt kaheksa töötajat. 1. veebruaril 2010 liitus sellega uus haldusametnik, kes määrati vabale ametikohale. Alates 2009. aasta novembri lõpust on vaba üks AST-kategooria ajutise töötaja ametikoht, mis peaks asendatama ametniku ametikohaga.

2009. aasta juunis avaldati kuulutus sekretariaadi juhataja ametikoha täitmiseks, sest eelmine juhataja pidi 2009. aasta juuli lõpus pensionile minema. Uus sekretariaadi juhataja võeti ametlikult tööle 16. juulil 2010.

Sekretariaadile ette nähtud ametikohtade arv on praegu järelevalvekomiteele antud ülesandeid arvestades piisav, tingimusel et kõik ametikohad täidetakse. Kui aga kehtivaid õigusakte peaks muudetama, eelkõige sel viisil, nagu seda tegi Euroopa Parlament 20. novembril 2008 toimunud hääletusel määruse nr 1073/1999 reformi raames, ja kui need muudatused peaksid jõustuma, kasvaks järelevalvekomitee roll, mis nõuaks ühtlasi tema sekretariaadi koosseisu olulist suurendamist. Üksnes sekretariaadi koosseisu oluline suurendamine suudaks sel juhul tagada komitee tegeliku sõltumatuse, mis on omakorda üks OLAFi enda sõltumatuse peategureid.

Soovitused

OLAF peaks asjaomased kaheksa töötajat ametlikult järelevalvekomitee sekretariaadi koosseisu arvama.

Kui järelevalvekomiteele antud ülesannete hulk peaks OLAFi suhtes kohaldatavate õigusaktide reformi tulemusena kasvama, oleks hädavajalik suurendada ka sekretariaadile eraldatud ressursse, et komitee saaks jätkuvalt teha oma tööd tulemuslikult ja tõhusalt.

IV.   Järeldused

Komitee nõustub seisukohaga, et kõnealune esialgne eelarve peegeldab praegust üleminekuperioodi.

Komitee soovib siiski, et OLAFi uus peadirektor taotleks kohe pärast ametisse asumist eelarvepädevatelt institutsioonidelt vahendeid, mis on eelkõige vajalikud OLAFi juhtimiseks ning juurdlus- ja värbamispoliitika elluviimiseks.

Järelevalvekomitee toetab OLAFi 2011. aasta eelarvet käsitlevat ettepanekut ja soovib, et võetaks arvesse eespool esitatud soovitusi.

---

3. LISA

ARVAMUS nr 2/2010

teadmiseks Euroopa Komisjonile

(esitatud määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) artikli 12 lõike 2 kohaselt

Brüssel, 23. september 2010

Õiguslik raamistik

Määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (edaspidi „määrus 1073/1999”) artikli 12 lõikes 2 on sätestatud, et järelevalvekomiteelt tuleb saada soodne hinnang OLAFi direktori ametikoha kandidaatide loetelule, mille komisjon edastab nõukogule Euroopa Parlamendile konsulteerimiseks.

OLAFi järelevalvekomitee töökorra artiklis 15 on sätestatud, et „pärast OLAFi peadirektori ametikohale esitatud avalduste läbivaatamist esitab järelevalvekomitee arvamuse, milles selgitatakse kandidaatide hindamise kriteeriume” ja et „arvamuses esitatakse ka komitee seisukoht kandidaatide suhtes [...]”.

Menetlus

Komisjon otsustas oma 17. märtsi 2010. aasta otsusega avaldada OLAFi peadirektori ametikoha täitmiseks teate nii institutsiooni sees (personalieeskirjade artikli 29 lõike 1 punktide a, i ja iii kohaselt) kui ka institutsiooni väliselt (personalieeskirjade artikli 29 lõike 2 kohaselt). Vaba ametikoha kohta avaldati teade institutsiooni sees (teade vaba ametikoha kohta KOM/2010/842, mis avaldati 9. aprillil 2010) ja institutsiooni väliselt (teade vaba ametikoha kohta KOM/2010/10255, mis avaldati muu hulgas 9. aprillil 2010 ELTs C 91A). Mõlemas teates oli avalduste esitamise tähtpäevaks märgitud 7. mai 2010. Vaba ametikoha teates oli ametikohaks märgitud peadirektor, sest see vastab kõnealusele palgaastmele.

12. mail 2010 otsustas komisjon võtta vastu menetluse, mida järgida OLAFi peadirektori ametikoha täitmisel. Järelevalvekomitee liige osales eelvalikukomisjonis ja ametisse nimetamise küsimustega tegelevas nõuandekomitees vaatlejana.

21. septembril edastas komisjon järelevalvekomiteele 6 nimest koosneva loetelu.

Määruste (EÜ) nr 1073/1999 ja (EÜ) nr 1074/1999 artikli 12 lõike 2 kohaselt „koostab komisjon [...] pärast järelevalvekomitee soodsat hinnangut sobiva kvalifikatsiooniga kandidaatide loetelu”. Seepärast leiab järelevalvekomitee, et tema põhiülesanne menetluses on tagada, et valitud kandidaatidel oleks peadirektori ametikoha täitmiseks vajalik kvalifikatsioon.

Järelevalvekomitee arvamus

Järelevalvekomitee arvates peab OLAFi peadirektor olema otsusekindel ja võimeline juhtima keerulist ja erinevate ülesannetega organisatsiooni rahvusvahelises keskkonnas, et saavutada pettuse- ja korruptsioonivastase võitluse alal Euroopas konkreetseid tulemusi. Tal peaks selles valdkonnas olema piisav kogemus, et tagada kõrgelt spetsialiseerunud meeskonna lojaalsus ja austus ning võita usaldus nii OLAFis kui ka väljaspool seda. Tal peaksid olema suurepärased juhiomadused, et tulla toime OLAFi igapäevaprobleemidega, millele järelevalvekomitee on sageli oma eri arvamustes tähelepanu juhtinud. Tal peaks olema piisav kogemus töötamisel rahvusvahelises ja mitmekultuurilises keskkonnas, et kiiresti lahendada sellisele keerulisele institutsioonile omaseid probleeme. Lisaks pöörab järelevalvekomitee OLAFi sõltumatuse järelevalvajana erilist tähelepanu sellele, kui oluliseks peab kandidaat organisatsiooni sõltumatust ja millisena ta näeb OLAFi spetsiifilist rolli Euroopa Liidus institutsioonilisel maastikul.

Kõik need omadused on nõuetekohaselt loetletud vaba ametikoha teates.

Järelevalvekomitee on vaadanud läbi asjaomaste isikute kandideerimistaotlused ning eelvalikukomisjoni ja ametisse nimetamise küsimustega tegeleva nõuandekomitee aruanded ning võtab ühehäälselt vastu pooldava arvamuse kolme kandidaadi suhtes ja häälteenamusega kolme ülejäänud kandidaadi suhtes.

OLAFi järelevalvekomitee nimel

Image

esimees

---

4. LISA

ARVAMUS nr 3/2010

Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) reformi käsitleva aruteludokumendi kohta

Brüssel, 23. september 2010

SISSEJUHATUS

Järelevalvekomitee tänab komisjoni 6. juuli 2010. aasta aruteludokumendi eest ja toetab komisjoni soovi algatada määruse (EÜ) nr 1073/1999 muutmine.

Järelevalvekomitee rõhutab Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) uute eesmärkide kindlaksmääramise olulisust ja vajadust OLAF ümber korraldada, võttes arvesse Euroopa Liidus riikliku rahastamise valdkonnas viimasel kahel aastal toimunud järske muutusi. Finantskriis on ajendanud Euroopa institutsioone ja eelkõige komisjoni võtma vastu meetmeid, et suurendada teatavatele sektoritele eraldatavaid rahalisi vahendeid. Selle poliitikaga peavad nüüd kaasnema meetmed, mis võimaldavad kontrollida riikliku rahastamise valdkonnas võetud kohustuste täitmist ja riikide kulutusi. Euroopa kodanikud peavad olema kindlad, et OLAFil on olemas vajalikud vahendid pettuste, korruptsiooni ja mis tahes muu ELi finantshuve kahjustada võiva ebaseadusliku tegevuse suurenemise vastu võitlemiseks.

Järelevalvekomitee märgib, et edaspidi kaalutakse pettustevastaste õigusaktide koondamist ühtsesse õiguslikku raamistikku; see ühendatakse Euroopa Prokuratuuri asutamise aruteludega.

Järelevalvekomitee võtab teadmiseks ettepaneku elavdada institutsioonidevahelist dialoogi ja leiab, et see võiks olla vahend, millega tagada laialdane poliitiline toetus OLAFi pettustevastasele võitlusele. Selline dialoog ei tohi siiski kaasa tuua juurdluste poliitilist suunamist. Järelevalvekomitee on OLAFi sõltumatuse järelevalvajana valmis asuma kõnealuse dialoogi korraldamist juhtima.

Järelevalvekomitee märgib, et aruteludokumendis rõhutatakse OLAFi juhtimisega seotud küsimusi, ning möönab vajadust leida lahendus, kuidas OLAFi tõhusust suurendada ja menetluste kestust lühendada. Lahendus ei peaks seisnema üksnes organisatsioonilise struktuuri muutmises ja järelevalvekomitee avaldab kahetsust, et aruteludokumendis ei esitatud ühtegi ettepanekut seoses OLAFi pädevusega nii sise- kui ka välisjuurdluste toimetamises. Seoses sellega soovib järelevalvekomitee rõhutada uusi võimalusi, mida annab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 325, milles nõutakse „tõhusa ja võrdväärse kaitse võimaldamist liikmesriikides ning liidu institutsioonides, organites ja asutustes”.

Järelevalvekomitee rõhutab, et kavandatud reform ei tohiks mingil juhul vähendada OLAFi tegevuse sõltumatust. Ta väidab kindlalt, et praegune institutsiooniline ülesehitus tuleb säilitada: OLAFi integreeritus komisjoni struktuuri, peadirektori sõltumatus juurdlusülesannete täitmisel ja institutsioonivälistest ekspertidest moodustatud järelevalvekomitee teostatav järelevalve OLAFi sõltumatuse üle on olulised tunnusjooned, mis tuleb säilitada. Teisalt on järelevalvekomitee mures selle pärast, et järelevalvenõuniku ametikoha loomine võib suurendada OLAFi halduskoormust ja vähendada järelevalvekomitee suutlikkust täita oma põhifunktsioone. Kõnealuse uue ametikoha staatus on ebaselge.

Kuigi järelevalvekomitee hindab kõigi ELi institutsioonide tahet suurendada järelevalvekomitee rolli, soovib ta siiski rõhutada, et aruteludokumendis esitatud ettepanek, mille kohaselt saaks järelevalvekomitee oma töö tegemiseks üksnes statistilisi andmeid, võtaks temalt kõik võimalused teostada OLAFi üle asjakohast järelevalvet. On äärmiselt oluline, et järelevalvekomiteel oleks täielik juurdepääs uurimisandmetele, et OLAFi juurdlusmenetluste tõhususe ja mõjususe üle teostatava järelevalve kaudu tagada selle ameti sõltumatus.

Seoses reformiprotsessiga hoiatab järelevalvekomitee ka ülereguleerimise ohu eest, mis jätaks OLAFi tema tööks vajaliku tegutsemisruumita. Lisaks võib iga määruses sätestatud täiendav juriidiline kohustus põhjustada hiljem kohtuliku kontrolli algatamise. Järelevalvekomitee möönab probleeme, mille komisjon tõstatas seoses juurdluste pikkusega ja põhiõiguste kaitse parema tagamise vajadusega. Nagu selgub allpool, on järelevalvekomitee arvamusel, et OLAFi juhtkonnal lasub kohustus juhtida juurdlusi nii, et oleks tagatud asja kiire menetlemine ja menetluslike õiguste täielik austamine, kusjuures järelevalvekomiteel on sellega seoses järelevalveroll. Järelevalvekomitee leiab ka, et reformi üle tuleks nõu pidada OLAFi järgmise peadirektoriga.

Käesolev dokument on järelevalvekomitee panus sellesse arutelusse. Dokumendis võetakse arvesse juba toimunud institutsioonidevahelisi arutelusid ja selle eesmärk on esitada järelevalvekomitee seisukohad aruteludokumendi põhipunktide kohta. Tuginedes juurdlustegevuse tõhususe suurendamise viiside analüüsile (I osa), esitatakse dokumendis OLAFi korralduslikke aspekte käsitlevad ettepanekud (II osa).

1.   OLAFi JUURDLUSTEGEVUSE TÕHUSUSE SUURENDAMINE

1.1.   OLAFi juurdlusvolituste suurendamine

Järelevalvekomitee peab reformi jaoks oluliseks tõhustada välis- ja sisejuurdlusi käsitlevaid sätteid. Kõik kolm institutsiooni on esitanud selle tähtsa küsimuse käsitlemiseks alternatiivseid ettepanekuid, mida tuleks hoolikalt analüüsida.

Eelkõige tuleb täiendavalt selgitada OLAFi pädevust korraldada kohapealset kontrolli ja inspekteerimist ELi rahastamisega seotud lepingute, toetuslepingute ja otsustega seonduva pettuse, korruptsiooni või ebaseadusliku tegevuse korral, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 2185/96.

Järelevalvekomitee toetab seda, et selgelt kindlaks määrata OLAFi volitused juurdlustegevuse eri etappidel. Reformi raames on kõnealuste etappide üksikasjade kindlaksmääramisel märkimisväärset edu saavutatud, ent alati saab veel paremini:

| — | tuleks sõnaselgelt viidata teabe analüüsile; |
| --- | --- |

—

tuleks sõnaselgelt viidata teabe analüüsile;

| — | seoses „juurdluse algatamisega” sooviks järelevalvekomitee, et eristataks sise- ja välisjuurdlusi; |
| --- | --- |

—

seoses „juurdluse algatamisega” sooviks järelevalvekomitee, et eristataks sise- ja välisjuurdlusi;

| — | tulevases määruses tuleks sätestada de minimis poliitika, et võimaldada OLAFil keskenduda kõige tõsisematele juhtumitele; |
| --- | --- |

—

tulevases määruses tuleks sätestada de minimis poliitika, et võimaldada OLAFil keskenduda kõige tõsisematele juhtumitele;

| — | „juurdlusmenetluse” etapp nõuab struktureeritumat juriidilist lähenemisviisi ja asjaomased sätted võiks läbi vaadata. |
| --- | --- |

—

„juurdlusmenetluse” etapp nõuab struktureeritumat juriidilist lähenemisviisi ja asjaomased sätted võiks läbi vaadata.

Samuti juhib järelevalvekomitee tähelepanu asjaolule, et ELi toimimise lepingu artiklis 325 on sätestatud ELi finantshuvide tõhusa ja võrdväärsel tasemel kaitse võimaldamine kõigis liikmesriikides ning liidu institutsioonides, organites ja asutustes. Erinevalt varasemast EÜ asutamislepingu artiklist 280 ei välistata ELi toimimise lepingu artiklis 325 enam meetmeid, mis käsitlevad siseriikliku kriminaalõiguse kohaldamist või siseriiklikku õigusemõistmist. Lissaboni lepinguga antud uusi võimalusi tuleks kasutada selliste sätete kehtestamiseks, mis võimaldaksid süvendada ja parandada OLAFi ja liikmesriikide õigusasutuste koostööd. Näiteks tuleks kaaluda võimalust täiendavalt hinnata OLAFi tõendusmaterjali õigusjõudu Euroopa Liidus, et paremini tagada finantshuvide võrdväärsel tasemel kaitse kogu ELis. Lisaks tuleks uues määruses seoses sisejuurdlustega tagada, et kõikides institutsioonides, organites ja asutustes kohaldataks ühesuguseid menetlusi.

1.2.   Juurdluste kestus

Järelevalvekomitee on korduvalt rõhutanud, et juurdlused kestavad liiga kaua, ja toetab kõiki meetmeid, mille abil saaks olukorda parandada.

Järelevalvekomitee leiab, et juurdluste kestust tuleks ennekõike kontrollida vahetult ameti sees ja seda peaksid tegema peamised vastutavad isikud, st OLAFi juhtkond ja peadirektor. Järelevalvekomitee peaks teostama korrapäraselt järelevalvet selle OLAFi tegevuse aspekti üle ja toetama OLAFi peadirektori kontrolli tähtaegade üle.

Järelevalvekomitee on üldiselt nõus mehhanismidega, mis pakuti aruteludokumendis välja seoses teabe korrapärase edastamisega menetluse eri etappides. Kõnealune teabe edastamine on järelevalvekomitee jaoks äärmiselt oluline, et tagada OLAFi sõltumatuse austamine, välistades välise sekkumise juurdluste erapooletusse teostamisse ning tagades, et viivitused ei raskendaks juurdluste soovitud tulemuste saavutamist, näiteks aegumisega seotud probleemide tõttu.

Järelevalvekomitee pooldab ka hindamisperioodi tähtaja kehtestamist ja leiab, et see juurdluse esimene osa peaks üldiselt samuti kuuluma tema järelevalvekohustuste alla, mis annaks täiendava tagatise OLAFi tegevuse sõltumatuse suhtes seoses juurdluste algatamisega.

Seoses sellega tuleks määrusega ette näha järelevalvekomiteele järgmise teabe edastamine:

| 1) | selliste juurdluste aruanded, mida ei ole 12 kuu jooksul lõpetatud (sh hindamisperiood); aruandes tuleb selgitada, miks juurdlust ei ole lõpetatud, ja esitada juurdluse lõpetamise hinnanguline ajakava. Tuleks tagada piisavad järelkontrollimeetmed; |
| --- | --- |

1)

selliste juurdluste aruanded, mida ei ole 12 kuu jooksul lõpetatud (sh hindamisperiood); aruandes tuleb selgitada, miks juurdlust ei ole lõpetatud, ja esitada juurdluse lõpetamise hinnanguline ajakava. Tuleks tagada piisavad järelkontrollimeetmed;

| 2) | üle 30 kuu menetluses olnud juhtumite puhul peaks OLAF esitama järelevalvekomiteele iga kuue kuu järel juurdlusi käsitleva üldise eduaruande, milles kirjeldatakse juhtumite lõpetamiseks võetud meetmeid; |
| --- | --- |

2)

üle 30 kuu menetluses olnud juhtumite puhul peaks OLAF esitama järelevalvekomiteele iga kuue kuu järel juurdlusi käsitleva üldise eduaruande, milles kirjeldatakse juhtumite lõpetamiseks võetud meetmeid;

| 3) | statistilised aruanded OLAFi meetmete kohta, sealhulgas kvalitatiivsetel parameetritel põhinevad tulemuslikkuse näitajad, mida järelevalvekomitee saab kasutada järelevalve teostamisel täiendava vahendina. |
| --- | --- |

3)

statistilised aruanded OLAFi meetmete kohta, sealhulgas kvalitatiivsetel parameetritel põhinevad tulemuslikkuse näitajad, mida järelevalvekomitee saab kasutada järelevalve teostamisel täiendava vahendina.

1.3.   Kaitseõiguste tõhustamine

Aruteludokumendis on õigesti rõhutatud vajadust tugevdada järelevalvet OLAFi juurdlustegevuse üle, eelkõige seoses põhiõiguste austamise ja menetluslike tagatistega. Seoses sellega leiab järelevalvekomitee, et ühest küljest tuleks selgitada OLAFi juurdlustegevust reguleerivaid eeskirju kaitseõiguste valdkonnas ja teisest küljest tuleks suurendada OLAFi vastutust seoses kõnealuste õiguste teostamiseks kehtestatud asutusesiseste menetlustega.

1.3.1.   Eeskirjade selgitamine

Järelevalvekomitee toetab institutsioonide tahet selgitada juurdlusaluste isikute õigusi ja kohustusi ning OLAFi, institutsioonide ning liikmesriikide õigusi ja kohustusi enne juurdlust, selle ajal ja pärast seda.

Järelevalvekomitee esitab selles küsimuses täiendavaid ettepanekuid oma tulevases arvamuses.

1.3.2.   Menetluste laiendamine

Järelevalvekomitee leiab, et see on eelkõige OLAFi peadirektori ja juhtkonna ülesanne otsustada, kas algatada juurdlus või mitte, ja tagada juurdlusaluste isikute põhiõiguste austamine.

OLAFi peadirektor on volitatud kehtestama asjakohased sisekontrollid ja järelevalvesüsteemid. Seoses sellega soovib järelevalvekomitee väljendada muret järelevalvenõuniku ametikoha loomise pärast.

Järelevalvekomitee leiab, et järelevalvenõuniku staatus ja pädevus on ebaselged. OLAFi peadirektori poolt ametisse nimetatud ametnikuna ei saa ta olla sõltumatu. Lisaks võib järelevalvenõuniku ametikoha loomine tekitada järgmisi probleeme:

| — | nihe OLAFi institutsioonilises tasakaalus, kuna järelevalvenõuniku ametikoha loomine võib kahjustada järelevalvekomitee rolli, võttes komiteelt juurdepääsu tema järelevalverolli täitmiseks vajalikule teabele; |
| --- | --- |

—

nihe OLAFi institutsioonilises tasakaalus, kuna järelevalvenõuniku ametikoha loomine võib kahjustada järelevalvekomitee rolli, võttes komiteelt juurdepääsu tema järelevalverolli täitmiseks vajalikule teabele;

| — | oht, et juba niigi liiga kaua kestvad juurdlused pikenevad veelgi; |
| --- | --- |

—

oht, et juba niigi liiga kaua kestvad juurdlused pikenevad veelgi;

| — | suur oht, et OLAFi juhtkond kaotab omandiõiguse ja vastutuse kontrolli eest põhiõiguste austamise üle; |
| --- | --- |

—

suur oht, et OLAFi juhtkond kaotab omandiõiguse ja vastutuse kontrolli eest põhiõiguste austamise üle;

| — | kattumine muude olemasolevate süsteemidega (ombudsman, tagantjärele toimuv kohtulik kontroll jm); |
| --- | --- |

—

kattumine muude olemasolevate süsteemidega (ombudsman, tagantjärele toimuv kohtulik kontroll jm);

| — | võimalik lisakoormus ELi eelarvele. |
| --- | --- |

—

võimalik lisakoormus ELi eelarvele.

Pidades silmas põhiõiguste nõuetekohase austamise tagamise tähtsust OLAFis, on järelevalvekomitee valmis kaaluma kaebusi lahendava ametniku ametikoha loomist; kõnealune ametnik analüüsiks OLAFi vastu esitatud kaebusi ja annaks OLAFi peadirektorile sellealast nõu. Selline ametikoht on paljudes riigiasutustes ja OLAF võiks järgida juba olemasolevaid parimaid tavasid. Aruteludokumendis soovitatud hindamiskomisjoni loomine oleks samuti võimalik. Igal juhul ei tohiks kõnealuse ametikoha loomisel selle õigused ja kohustused kattuda järelevalvekomitee omadega ja järelevalvekomiteed tuleks igal juhul teavitada kõikidest kaebustest.

Kuigi järelevalvekomitee hindab komisjoni soovi võtta kasutusele sõltumatud ja asutusevälised kontrollimehhanismid, usub ta siiski, et OLAFi organisatsioonilises üldstruktuuris on järelevalvekomitee ainus kõnealusele nõudele vastav organ. Seepärast teeb järelevalvekomitee ettepaneku, et tema rolli menetluste kontrollimisel, eelkõige seoses põhiõiguste austamisega ja viivitustega juurdlustegevuses, tuleks suurendada järgmiselt:

| — | määruses võiks sätestada, et järelevalvekomitee esitab kord aastas (võimalik, et oma aastaaruande raames) analüüsi, milles hinnatakse seda, kuidas OLAF on järginud põhiõigusi oma juurdlustegevuses. Kõnealune aruanne põhineks teabel, mille OLAF esitab järelevalvekomiteele meetmete kohta, mida ta on võtnud, et tagada põhiõiguste täielik austamine, ning järelevalvekomitee enda järelevalvetegevusel; |
| --- | --- |

—

määruses võiks sätestada, et järelevalvekomitee esitab kord aastas (võimalik, et oma aastaaruande raames) analüüsi, milles hinnatakse seda, kuidas OLAF on järginud põhiõigusi oma juurdlustegevuses. Kõnealune aruanne põhineks teabel, mille OLAF esitab järelevalvekomiteele meetmete kohta, mida ta on võtnud, et tagada põhiõiguste täielik austamine, ning järelevalvekomitee enda järelevalvetegevusel;

| — | vajaduse korral ja erandjuhtudel võib peadirektor paluda järelevalvekomiteel teostada erikontrolli, kui juurdluse käigus on tema tähelepanu juhitud olulistele puudustele. Kõnealuse kontrolli tulemused tuleks teatavaks teha üksnes OLAFi peadirektorile. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral ja erandjuhtudel võib peadirektor paluda järelevalvekomiteel teostada erikontrolli, kui juurdluse käigus on tema tähelepanu juhitud olulistele puudustele. Kõnealuse kontrolli tulemused tuleks teatavaks teha üksnes OLAFi peadirektorile.

1.4.   OLAFi ja institutsioonide, asutuste ning organite koostöö OLAFi juurdlusülesannete täitmisel

Järelevalvekomitee suhtub soosivalt sellesse, et määruses selgitatakse OLAFi ja institutsioonide õigusi ja kohustusi seoses pettustevastase võitlusega. See on eriti oluline, kuna komisjoni võidakse pidada vastutavaks OLAFi tegevuse eest.

1.4.1.   Teave asjaomastele institutsioonidele ja asutustele

OLAF on kohustatud edastama institutsioonidele, organitele ja asutustele juurdluse alguses võimalikult kiiresti vajaliku teabe põhikirjaga reguleeritud isiku või institutsiooni või delegatsiooni heaks töötava isiku toimepandud pettuse kohta. Sellist institutsioonide teavitamise kohustust võib kohaldada ka ettevõtjate suhtes, kes saavad ELi eelarvest otse või kaudselt makstavaid toetusi või on sõlminud vastavad lepinguid. Teabe edastamisel võib juurdluse kaitsmise eesmärgil rakendada konfidentsiaalsuse tagamiseks vajalikke meetmeid. Teavet edastatakse selleks, et võimaldada institutsioonil hallata võimaluse korral sellise käitumise finants- ja haldustagajärgi, et piirata finantstagajärgede ulatust. OLAF võib juurdluse käigus edastada asjaomasele institutsioonile vajalikku lisateavet. Juurdluse lõpetamisel edastab OLAF asjaomasele institutsioonile oma järeldused ja soovitused.

Järelevalvekomitee toetab aruteludokumendis esitatud ideed suurendada tema rolli seoses järelevalvega OLAFi ja institutsioonide vahelise teabevahetuse üle. Et järelevalvekomiteel oleks võimalik oma rolli täita, peaks OLAF järelevalvekomiteele korrapäraselt teatama (näiteks iga kolme või kuue kuu järel), millist teavet on institutsioonidele edastatud menetluses olevate juhtumite kohta. Samal ajal tuleks järelevalvekomiteed teavitada ka juhtumitest, mille puhul on asjakohast konfidentsiaalsusnõuet eiratud.

Samuti peaks OLAF kasutusele võtma korrapärase aruandlussüsteemi, et teavitada järelevalvekomiteed juhtudest, kus institutsioon, organ või asutus ei ole OLAFi soovitusi järginud. OLAF peaks esitama ka kõik lõpparuanded juurdluste ja järelmeetmete rakendamise lõpetamise kohta ning aastaaruande, milles esitatakse kokkuvõtlikult liikmesriikide ning vajaduse korral kolmandate riikide haldusasutuste ja õigusasutuste tagasiside neile edastatud teabe kohta.

1.4.2.   OLAFi juurdepääs ELi institutsioonide, organite ja asutuste valduses olevale teabele

OLAFil on asutamisest alates olnud raskusi pääseda ligi teatavate institutsioonide teabele ja eelkõige teatavatele andmebaasidele. See tekitab probleeme seoses OLAFi tegevuse jaoks vajaliku teabe kogumisega. Järelevalvekomitee arvates tuleks sellele probleemile pöörata suuremat tähelepanu, sest see võib tõeliselt ohustada OLAFi sõltumatust.

OLAF peaks süstemaatiliselt esitama järelevalvekomiteele teavet pettustest teatamisel esinenud viivituste või neist teatamata jätmise kohta ning institutsiooni, organi või asutuse valduses olevale teabele juurdepääsu andmata jätmise kohta.

1.5.   OLAFi ja liikmesriikide koostöö

Järelevalvekomitee toetab koostöö tihendamist, pannes liikmesriikidele kohustuse abistada ja toetada OLAFit juurdluste tegemisel, esitada dokumente, mis võivad olla juurdlusele kasulikud, ja teatada OLAFile meetmetest, mis on võetud pärast tema juurdlusaruande kättesaamist. Järelevalvekomitee on nõus, et OLAFit tuleb korrapäraselt teavitada liikmesriikide ametiasutuste tehtud edusammudest ja et OLAF peaks järelevalvekomiteed süstemaatiliselt teavitama juhtumitest, kus liikmesriikide ametiasutused ei ole teinud piisavalt koostööd.

Järelevalvekomitee on teadlik sellest, et OLAFil on sageli esinenud probleeme pädevate kontaktisikute kindlakstegemisega, kes abistaksid OLAFit juurdluse toimetamisel liikmesriigis (nt otsekulutuste kohapealne kontrollimine), ning kinnitab, et igal liikmesriigil on vaja nimetada asjakohased OLAFi kontaktisikud oma riigiasutustes.

Liikmesriigid peaksid esitama OLAFile tema riiklike kontaktisikute andmed. OLAFi ülesanne on teavitada ja vajaduse korral ning OLAFi pädevusest olenevalt koolitada asjaomaste riigiasutuste töötajaid, et edendada ELi menetluste ja OLAFi vajaduste paremat mõistmist. See suurendab talitustevahelist sünergiat ja OLAFi juurdluste tõhusust. Tuleks meeles pidada, et OLAF ei saa piiratud vahendite tõttu menetleda kõiki talle teatatud pettusejuhtusid ja seepärast peaks olema võimalik anda osa neist üle liikmesriikide ametiasutustele, võttes eelkõige arvesse OLAFi kehtestatud künniseid juurdluste algatamiseks asjaomastes valdkondades.

1.6.   OLAFi ning Eurojusti, Europoli, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide koostöö

OLAFil peaksid olema komisjoni üldises raamistikus õiguslikud vahendid koostöölepingute sõlmimiseks asutuste, liikmesriikide haldusasutuste, kolmandate riikide talituste ning rahvusvaheliste organisatsioonidega, et kiirendada oma menetlusi ja suurendada pettustevastase võitluse tõhusust.

Rahastamislepingud peaksid sisaldama sätteid komisjoni (või asjaomase institutsiooni, organi või asutuse) ja OLAFi tehtava kontrolli kohta, isegi kui ELi eelarve ei ole ainus rahastamisallikas.

1.7.   Põhikirja täiendamine ja OLAFi juhtkonna rolli suurendamine

1.7.1.   OLAFi peadirektori staatus, ametisse nimetamine ja volitused

Nagu eespool käesolevas arvamuses on märgitud, usub järelevalvekomitee, et parim viis OLAFi toimimise parandamiseks on anda tema peadirektorile piisavad volitused ja õigused, et tagada juurdlustegevuse tõhusus ning põhiõiguste täielik austamine. Seda on võimalik saavutada üksnes juhul, kui OLAFi peadirektorile antaks ühest küljest komisjoni kõrge ametniku staatus ning teisest küljest suurem autonoomia, sõltumatus tegutsemisel ja vastutus.

| — | Ametinimetus
  Seepärast teeb järelevalvekomitee ettepaneku asendada OLAFi direktori praegune ametinimetus ametinimetusega „peadirektor”, mis asetaks ta samale hierarhilisele astmele tema kolleegidega muudes peadirektoraatides. |
| --- | --- |

—

Ametinimetus

Seepärast teeb järelevalvekomitee ettepaneku asendada OLAFi direktori praegune ametinimetus ametinimetusega „peadirektor”, mis asetaks ta samale hierarhilisele astmele tema kolleegidega muudes peadirektoraatides.

| — | Ametiaeg
  Järelevalvekomitee leiab, et OLAFi peadirektori sõltumatuse suurendamiseks ei tohiks tema volitused olla uuendatavad. |
| --- | --- |

—

Ametiaeg

Järelevalvekomitee leiab, et OLAFi peadirektori sõltumatuse suurendamiseks ei tohiks tema volitused olla uuendatavad.

| — | Ametisse nimetamise menetlus






  — | Järelevalvekomitee leiab, et määruses praegu sätestatud ametisse nimetamise menetlus tuleks säilitada. |
| --- | --- | --- |

—

Ametisse nimetamise menetlus

—

Järelevalvekomitee leiab, et määruses praegu sätestatud ametisse nimetamise menetlus tuleks säilitada.

| — | Järelevalvekomitee nõustus Euroopa Parlamendiga, et tuleb hoiduda viivitustest ametisse nimetamise menetluses. Võttes arvesse, et järelevalvekomitee on täielikult teadlik OLAFi toimimisest ja vajadustest, peaks kandidaatide kohta esitatav järelevalvekomitee arvamus jääma ka edaspidi siduvaks. Järelevalvekomitee teadmised on uue peadirektori ametisse nimetamise seisukohast ainulaadsed ja väärtuslikud; komitee kaasamine on oluline ja tagab peadirektori sõltumatuse. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomitee nõustus Euroopa Parlamendiga, et tuleb hoiduda viivitustest ametisse nimetamise menetluses. Võttes arvesse, et järelevalvekomitee on täielikult teadlik OLAFi toimimisest ja vajadustest, peaks kandidaatide kohta esitatav järelevalvekomitee arvamus jääma ka edaspidi siduvaks. Järelevalvekomitee teadmised on uue peadirektori ametisse nimetamise seisukohast ainulaadsed ja väärtuslikud; komitee kaasamine on oluline ja tagab peadirektori sõltumatuse.

| — | OLAFi sekkumine liikmesriikide õigusasutuste menetlustesse
  Järelevalvekomitee leiab, et OLAFi kui juurdlusvaldkonnas tunnustatud eksperdi võimalik sekkumine liikmesriikide õigusasutuste menetlustesse, nii nagu see juba toimub mõnes liikmesriigis, peaks olema võimalik kõigis ELi liikmesriikides. See suurendaks OLAFi nähtavust ja tagaks selle, et liikmesriikide õigusasutused mõistaksid paremini OLAFi juurdluste tulemusi. |
| --- | --- |

—

OLAFi sekkumine liikmesriikide õigusasutuste menetlustesse

Järelevalvekomitee leiab, et OLAFi kui juurdlusvaldkonnas tunnustatud eksperdi võimalik sekkumine liikmesriikide õigusasutuste menetlustesse, nii nagu see juba toimub mõnes liikmesriigis, peaks olema võimalik kõigis ELi liikmesriikides. See suurendaks OLAFi nähtavust ja tagaks selle, et liikmesriikide õigusasutused mõistaksid paremini OLAFi juurdluste tulemusi.

| — | Peadirektori sekkumine Euroopa Kohtu menetlustesse
  Artikli 12 lõikes 3 sätestatud menetlus tuleb säilitada. OLAFil puudub kaebeõigus ja ta ei saa seega osaleda liidu kohtumenetlustes. Kui OLAFi juurdlus või juurdluse tulemused vaidlustatakse liidu kohtus, on siiski oluline tagada kohtu nõuetekohane teavitamine ja võimaldada OLAFil esitada oma argumendid või põhjendused kohtumenetluse esialgses etapis ning Euroopa Kohtu istungil. |
| --- | --- |

—

Peadirektori sekkumine Euroopa Kohtu menetlustesse

Artikli 12 lõikes 3 sätestatud menetlus tuleb säilitada. OLAFil puudub kaebeõigus ja ta ei saa seega osaleda liidu kohtumenetlustes. Kui OLAFi juurdlus või juurdluse tulemused vaidlustatakse liidu kohtus, on siiski oluline tagada kohtu nõuetekohane teavitamine ja võimaldada OLAFil esitada oma argumendid või põhjendused kohtumenetluse esialgses etapis ning Euroopa Kohtu istungil.

1.7.2.   OLAFi kõrgema juhtkonna nimetamine ja staatus

Määruses tuleks sätestada erieeskirjad, mis tagavad OLAFi tegevuse jätkuvuse, juhul kui peadirektor puudub või ei ole kättesaadav. Samuti peaksid kõnealused eeskirjad tagama, et OLAF säilitab sellistel juhtudel oma tegevuse sõltumatuse ning peadirektori asendamise menetluses saavutatakse teatav institutsioonidevaheline konsensus.

Asendamine võib toimuda selliselt, et peadirektor delegeerib oma volitused vastavalt eeskirjadele, mida komisjonisiseselt volituste delegeerimise suhtes kohaldatakse, võttes arvesse OLAFi eripära, nimelt tema sõltumatust juurdlustegevuses ja vajadust saavutada teatav institutsioonidevaheline konsensus. Samuti on võimalik ette näha peadirektori asetäitja ametikoht, kusjuures peadirektori asetäitja ametisse nimetamise menetlus oleks teataval määral võrreldav peadirektori ametisse nimetamise menetlusega. See tagaks sõltumatuse ja kõik kolm institutsiooni oleksid kaasatud, kusjuures võetakse arvesse peadirektori arvamust, et vältida võimalikke konflikte nende vahel.

2.   POLIITILINE JUHTIMINE JA DIALOOG INSTITUTSIOONIDEGA: SÕLTUMATUSE SUURENDAMINE

2.1.   Institutsioonidevaheline dialoog

Järelevalvekomitee leiab, et pettuse- ja korruptsioonivastast võitlust hõlmava korrapärase institutsioonidevahelise dialoogi algatamisega võib nõus olla. Järelevalvekomitee usub, et seeläbi võidakse saavutada täielik poliitiline konsensus ELi finantshuvide kaitsmisel ja et selline korrapärane teabevahetus võib toetada OLAFi tegevust. Igal juhul leiab järelevalvekomitee, et kõnealune dialoog ei tohiks mingil juhul kahjustada OLAFi tegevuse sõltumatust. Sel põhjusel teeb järelevalvekomitee OLAFi sõltumatuse peamise järelevalvajana ettepaneku pidada kõnealust dialoogi.

See annaks institutsioonidele võimaluse järelevalvekomitee kutsel korrapäraselt kohtuda ja arutleda pettustevastase võitluse prioriteetide üle. Samas ei tohiks see asendada OLAFi peadirektori ja institutsioonide vahelisi ega järelevalvekomitee ja institutsioonide vahelisi olemasolevaid kahepoolseid suhteid.

2.2.   Järelevalvekomitee

Järelevalvekomitee väljendab heameelt avalduse üle, et kõik Euroopa Liidu institutsioonid nõustuvad sellega, et järelevalvekomiteel on oluline roll ja et tema volitusi tuleks suurendada.

2.2.1.   Järelevalvekomitee roll

Järelevalvekomitee kiidab heaks aruteludokumendis tehtud avalduse, et järelevalvekomiteele tuleks anda täiendavaid ülesandeid. Järelevalvekomitee leiab, et tema kogemusi arvesse võttes on tema ülesandeks tagada OLAFi sõltumatus, kontrollides OLAFi tegevust, tema töö tõhusust, juurdlusalaste eeskirjade järgimist ja põhiõiguste austamist, ning toetada seega OLAFi peadirektorit.

Järelevalvekomitee esitab omal algatusel või OLAFi peadirektori taotlusel arvamusi eelkõige juurdluste pikkuse ja tõhususe ning menetluslike tagatiste kohta. Samuti võib ta arvamust avaldada selle kohta, kas juurdluse algatamise või algatamisest keeldumisega seoses on järgitud eelnevalt kindlaksmääratud standardseid kriteeriume, ning (eelkõige OLAFi käsiraamatus sätestatud) tegevussuuniste kohta.

Järelevalvekomitee on teadlik sellest ja kinnitab seda, et ta ei tohi sekkuda pooleliolevatesse juurdlustesse. Kui ta siiski leiab juhtumi aruandes või toimikus tõsise või võimaliku tõsise menetlusnõude rikkumise või eeskirjade eiramise, mis võib avaldada OLAFile ja/või Euroopa Liidu institutsioonidele kahjulikku mõju, peab järelevalvekomitee esimees sellest viivitamata teatama OLAFi peadirektorile.

2.2.2.   Koosseis ja ametisse nimetamise menetlus

Järelevalvekomitee nõustub ideega nimetada tema liikmeid ametisse ja uuendada tema koosseisu järk-järgult, et tagada töö jätkuvus ja säilitada asjatundlikkus.

2.2.3.   Järelevalvekomitee vahendid

OLAFi poolt järelevalvekomiteele teabe edastamine ja juurdepääs andmetele

Järelevalvekomitee on äärmiselt mures seisukohtade pärast, mis esitati aruteludokumendis seoses järelevalvekomitee juurdepääsuga dokumentidele, eelkõige idee tõttu piirata juurdepääs „statistiliste andmetega”. Aruteludokumendis näib olevat vastuolu, kuna selles kaalutakse järelevalvekomitee rolli suurendamist, piirates samal ajal tema juurdepääsu teabele. Selle tagajärjel ei saaks järelevalvekomitee teostada tõhusat kontrolli OLAFi tegevuse üle. Aruteludokumendis esitatud ettepaneku tulemusel võetaks järelevalvekomiteelt tema peamine ülesanne ja vahend: tagada OLAFi juurdlustegevuse üle teostatava korrapärase järelevalve kaudu tema sõltumatus.

Aruteludokumendis tehtud ettepanek piirata järelevalvekomitee juurdepääsu andmetele näib olevat osaliselt ajendatud kartusest, et järelevalvekomitee sekkub OLAFi juurdlustegevusse, ja osaliselt andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud nõuetest. Esimese punkti kohta sooviks järelevalvekomitee rõhutada, et tema ametiajal ei ole kunagi sellist sekkumist toimunud ja et ta on sellega seoses alati rangelt oma kohustusi täitnud. Seoses andmekaitsega nõustub järelevalvekomitee üldiselt ideega, et juurdepääs tuleks võimaldada selle vajalikkust hinnates. Ta leiab siiski, et ta ei saa oma järelevalveülesannet täita, kui temalt võetakse juurdepääs asjakohasele teabele.

Järelevalveülesannet ei saa täita üksnes statistilistele andmetele tuginedes. Järelevalvekomitee saab korrapäraselt OLAFilt statistilisi andmeid, mis võivad toetada tema analüüsitegevust, kuid millest mingil juhul ei piisa, et võimaldada järelevalvekomiteel täita oma ülesandeid. Tõhusat järelevalvet saab teostada üksnes juurdlusdokumentide uurimise põhjal.

Kõnealune järelevalve on juurdlustegevuse sõltumatuse tagatis ning samuti tagatis asjaomaste isikute (eelkõige seoses juurdluste pikkuse ja isikute põhiõiguste võimaliku kaitsega) ja Euroopa Liidu institutsioonide jaoks. Järelevalvekomitee korrapärane järelevalve juurdlusülesannete täitmise üle tagab OLAFi sõltumatuse ja asjaomaste isikute põhiõiguste austamise. Pealegi, võttes arvesse Euroopa Liidu institutsioonide kavatsust algatada institutsioonidevaheline dialoog OLAFi toimimise ja pettustevastase võitluse üle, st dialoog, mille korraldamist võiks juhtida järelevalvekomitee, on siin tegemist vastuoluga, kui järelevalvekomiteelt küsitaks tema arvamust ja samal ajal võetaks temalt kõik võimalused oma arvamust kujundada.

Järelevalvekomitee leiab seega, et tulevases määruses tuleks selgitada juurdlustegevuse üle teostatava järelevalve seisukohast olulisele teabele juurdepääsu eeskirju.

Uues määruses tuleks täpsemalt kindlaks määrata järelevalvekomiteele esitatava teabe liik:

| — | lisaks punktides 1.2, 1.4 ja 1.5 kirjeldatud aruannetele ja teabele peaks OLAF edastama järelevalvekomiteele kõik juhtumid, mis kavatsetakse üle anda liikmesriikide õigusasutustele, ja kõik juhtumid, mille puhul kahtlustatakse, et on toime pandud kuritegu, kuid mida ei anta üle kohaldatavate siseriiklike õigusaktide kohaste aegumisest tulenevate piirangute tõttu; |
| --- | --- |

—

lisaks punktides 1.2, 1.4 ja 1.5 kirjeldatud aruannetele ja teabele peaks OLAF edastama järelevalvekomiteele kõik juhtumid, mis kavatsetakse üle anda liikmesriikide õigusasutustele, ja kõik juhtumid, mille puhul kahtlustatakse, et on toime pandud kuritegu, kuid mida ei anta üle kohaldatavate siseriiklike õigusaktide kohaste aegumisest tulenevate piirangute tõttu;

| — | järelevalvekomiteel peaks olema kirjaliku taotluse alusel juurdepääs kõikidele toimikutele ja vajaduse korral peaks ta oma taotlust põhjendama. |
| --- | --- |

—

järelevalvekomiteel peaks olema kirjaliku taotluse alusel juurdepääs kõikidele toimikutele ja vajaduse korral peaks ta oma taotlust põhjendama.

Sekretariaaditeenused

Järelevalvekomitee sekretariaadile osutab tugiteenuseid OLAF ja sekretariaadi töötajad määrab ametikohale ametisse nimetav asutus kokkuleppel järelevalvekomiteega. Sekretariaadi töötajate arv peaks olema piisav, et võimaldada tal täita kõiki talle usaldatud ülesandeid.

OLAFi reformi käsitleva aruteludokumendi kohta esitatud järelevalvekomitee arvamuse lisa

Käesolev dokument põhineb järelevalvekomitee arvamusel ja selles esitatakse kokkuvõtlikult järelevalvekomitee vastused aruteludokumendi 1. lisas esitatud küsimustele.

| | Aruteludokumendi põhipunktid | Järelevalvekomitee seisukoht |
| --- | --- | --- |
| 1. | Juhtimine ja dialoog institutsioonidega


  (vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 2.1) | Dialoogi tüüp ja osalejad







  — | Järelevalvekomitee võib nõustuda institutsioonidevahelise dialoogi algatamisega, kui see kindlasti ei mõjuta OLAFi tegevuse sõltumatust. |

Aruteludokumendi põhipunktid

Järelevalvekomitee seisukoht

1.

Juhtimine ja dialoog institutsioonidega

(vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 2.1)

Dialoogi tüüp ja osalejad

—

Järelevalvekomitee võib nõustuda institutsioonidevahelise dialoogi algatamisega, kui see kindlasti ei mõjuta OLAFi tegevuse sõltumatust.

| — | Dialoog peaks võimaldama saavutada täieliku poliitilise konsensuse, et toetada OLAFi tegevust. |
| --- | --- |

—

Dialoog peaks võimaldama saavutada täieliku poliitilise konsensuse, et toetada OLAFi tegevust.

| — | OLAFi sõltumatuse järelevalvajana peaks seda dialoogi juhtima järelevalvekomitee. |
| --- | --- |

—

OLAFi sõltumatuse järelevalvajana peaks seda dialoogi juhtima järelevalvekomitee.

Dialoogi sisu

Dialoog peaks võimaldama arutleda pettustevastase võitluse prioriteetide üle ning see ei tohiks asendada OLAFi peadirektori ja institutsioonide vahelisi ega järelevalvekomitee ja institutsioonide vahelisi olemasolevaid kahepoolseid suhteid.

2.

Järelevalvekomitee roll

(vt järelevalvekomitee arvamuse punktid 1.2, 1.3 ja 2.2)

2.1.   Liikmete kohustused

| — | Järelevalvekomitee leiab, et tema roll on tagada OLAFi sõltumatus, teostades järelevalvet OLAFi tegevuse, tema töö tõhususe, juurdlusalaste eeskirjade järgimise ja põhiõiguste austamise üle, ning toetada seega OLAFi peadirektorit. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomitee leiab, et tema roll on tagada OLAFi sõltumatus, teostades järelevalvet OLAFi tegevuse, tema töö tõhususe, juurdlusalaste eeskirjade järgimise ja põhiõiguste austamise üle, ning toetada seega OLAFi peadirektorit.

| — | Järelevalvekomitee peaks esitama arvamusi omal algatusel või peadirektori taotlusel. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomitee peaks esitama arvamusi omal algatusel või peadirektori taotlusel.

| — | Järelevalvekomitee ei tohiks sekkuda pooleliolevatesse juurdlustesse. Kui järelevalvekomitee leiab siiski toimikus menetlusnõude olulise rikkumise, peab järelevalvekomitee esimees teavitama sellest OLAFi peadirektorit. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomitee ei tohiks sekkuda pooleliolevatesse juurdlustesse. Kui järelevalvekomitee leiab siiski toimikus menetlusnõude olulise rikkumise, peab järelevalvekomitee esimees teavitama sellest OLAFi peadirektorit.

2.2.   Ametiaeg

| — | Järelevalvekomitee toetab oma koosseisu uuendamist järk-järgult, et tagada töö jätkuvus ja säilitada asjatundlikkus. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomitee toetab oma koosseisu uuendamist järk-järgult, et tagada töö jätkuvus ja säilitada asjatundlikkus.

2.3.   Vahendid (uus teema)

| — | Järelevalvekomitee on mures ettepaneku pärast piirata tema juurdepääsu andmetele statistiliste andmetega, mille tagajärjel võib järelevalvekomitee jääda ilma oma peamisest ülesandest ja vahendist. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomitee on mures ettepaneku pärast piirata tema juurdepääsu andmetele statistiliste andmetega, mille tagajärjel võib järelevalvekomitee jääda ilma oma peamisest ülesandest ja vahendist.

| — | Tuleks kindlaks määrata selged eeskirjad, millega reguleeritakse OLAFi poolt järelevalvekomiteele teabe edastamist ja järelevalvekomitee juurdepääsu kohta andmetele. |
| --- | --- |

—

Tuleks kindlaks määrata selged eeskirjad, millega reguleeritakse OLAFi poolt järelevalvekomiteele teabe edastamist ja järelevalvekomitee juurdepääsu kohta andmetele.

| — | OLAF peaks esitama järelevalvekomiteele korrapäraselt aruandeid (vt järelevalvekomitee arvamuse punktid 1.2, 1.4 ja 1.5). |
| --- | --- |

—

OLAF peaks esitama järelevalvekomiteele korrapäraselt aruandeid (vt järelevalvekomitee arvamuse punktid 1.2, 1.4 ja 1.5).

| — | Järelevalvekomitee sekretariaadis peaks olema piisav arv töötajaid. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomitee sekretariaadis peaks olema piisav arv töötajaid.

3.

OLAFi peadirektori ametisse nimetamine ja staatus

3.1.   OLAFi peadirektori ametisse nimetamise menetlus (vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 1.7.1)

Peadirektoril peavad olema piisavad volitused ja õigused, et tagada juurdlustegevuse tõhusus ja põhiõiguste täielik austamine; seepärast tuleks talle ühest küljest anda komisjoni kõrge ametniku staatus ning teisest küljest suurem autonoomia, sõltumatus tegutsemisel ja vastutus.

—   Staatus (uus teema): peadirektor peab olema samal hierarhilisel astmel ja seega sama ametinimetusega nagu tema kolleegid muudes Euroopa Komisjoni peadirektoraatides.

—   Ametiaeg: järelevalvekomitee on seisukohal, et peadirektori volitusi ei tohiks uuendada.

—   Ametisse nimetamise menetluse kiirendamine: praegune ametisse nimetamise menetlus tuleks säilitada. Kandidaatide kohta esitatav järelevalvekomitee arvamus peaks jääma ka edaspidi siduvaks, kuna see on peadirektori sõltumatuse tagatis.

—   Jätkuvuse tagamine: asendamise eeskirjad (vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 1.7.2)

määruses tuleks sätestada erieeskirjad, mis tagavad OLAFi tegevuse jätkuvuse, juhul kui peadirektor puudub või ei ole kättesaadav, tingimusel et säilitatakse OLAFi tegevuse sõltumatus ning peadirektori asendamise menetluses saavutatakse teatav institutsioonidevaheline konsensus.

3.2.   Peadirektori volitused

| — | Peadirektori sekkumine Euroopa Kohtu menetlustesse (vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 1.7.1)







  — | Artikli 12 lõikes 3 sätestatud menetlus tuleks säilitada. |
| --- | --- | --- |

—

Peadirektori sekkumine Euroopa Kohtu menetlustesse (vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 1.7.1)

—

Artikli 12 lõikes 3 sätestatud menetlus tuleks säilitada.

| — | Kui OLAFi juurdlus vaidlustatakse Euroopa Liidu kohtus, peaks OLAFil siiski oleks võimalik esitada Euroopa Kohtule oma argumendid. |
| --- | --- |

—

Kui OLAFi juurdlus vaidlustatakse Euroopa Liidu kohtus, peaks OLAFil siiski oleks võimalik esitada Euroopa Kohtule oma argumendid.

| — | Peadirektori sekkumine liikmesriikide kohtute menetlustesse (vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 1.7.1) |
| --- | --- |

—

Peadirektori sekkumine liikmesriikide kohtute menetlustesse (vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 1.7.1)

| — | OLAFi kui juurdlusvaldkonnas tunnustatud eksperdi sekkumine peaks olema võimalik kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

—

OLAFi kui juurdlusvaldkonnas tunnustatud eksperdi sekkumine peaks olema võimalik kõikides liikmesriikides.

4.

Juurdlusaluste isikute menetluslikud tagatised

(vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 1.3.1)

| — | Määruses tuleks selgitada OLAFi juurdlustegevust reguleerivaid eeskirju seoses juurdlusaluste isikute õiguste ja kohustustega ning OLAFi, institutsioonide ja liikmesriikide õiguste ja kohustustega. |
| --- | --- |

—

Määruses tuleks selgitada OLAFi juurdlustegevust reguleerivaid eeskirju seoses juurdlusaluste isikute õiguste ja kohustustega ning OLAFi, institutsioonide ja liikmesriikide õiguste ja kohustustega.

| — | Järelevalvekomitee esitab selles küsimuses täiendavaid ettepanekuid oma tulevases arvamuses. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomitee esitab selles küsimuses täiendavaid ettepanekuid oma tulevases arvamuses.

5.

Õiguspärasuse kontrollimine

(vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 1.3.2)

| — | Otsuse tegemine, kas algatada juurdlus või mitte, ning põhiõiguste austamise ja menetluslike tagatiste kontrollimine on eelkõige OLAFi peadirektori ja juhtkonna ülesanne. |
| --- | --- |

—

Otsuse tegemine, kas algatada juurdlus või mitte, ning põhiõiguste austamise ja menetluslike tagatiste kontrollimine on eelkõige OLAFi peadirektori ja juhtkonna ülesanne.

| — | Järelevalvekomitee on tõsiselt mures järelevalvenõuniku ametikoha loomise pärast (vt punktis 1.3.2 esitatud argumendid). |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomitee on tõsiselt mures järelevalvenõuniku ametikoha loomise pärast (vt punktis 1.3.2 esitatud argumendid).

| — | Peadirektor võiks kehtestada asjakohased sisekontrollid ja järelevalvemehhanismid, näiteks luua kaebusi lahendava ametniku ametikoha või hindamiskomisjoni, mille õigused ja kohustused ei tohiks kattuda järelevalvekomitee omadega. Järelevalvekomiteed tuleks teavitada kõikidest kaebustest. |
| --- | --- |

—

Peadirektor võiks kehtestada asjakohased sisekontrollid ja järelevalvemehhanismid, näiteks luua kaebusi lahendava ametniku ametikoha või hindamiskomisjoni, mille õigused ja kohustused ei tohiks kattuda järelevalvekomitee omadega. Järelevalvekomiteed tuleks teavitada kõikidest kaebustest.

| — | Sõltumatuse kontrollimise tagamiseks võiks järelevalvekomitee:






  i) | esitada kord aastas analüüsi, milles hinnatakse eeskirjade järgimist OLAFi poolt seoses põhiõiguste austamisega tema juurdlustegevuses; |
| --- | --- | --- |

—

Sõltumatuse kontrollimise tagamiseks võiks järelevalvekomitee:

i)

esitada kord aastas analüüsi, milles hinnatakse eeskirjade järgimist OLAFi poolt seoses põhiõiguste austamisega tema juurdlustegevuses;

| ii) | teha vajaduse korral ja erandjuhtudel peadirektori taotlusel erikontrolli seoses juurdlustegevuses esinevate võimalike puudustega. |
| --- | --- |

ii)

teha vajaduse korral ja erandjuhtudel peadirektori taotlusel erikontrolli seoses juurdlustegevuses esinevate võimalike puudustega.

6.

Tihedam koostöö ELi institutsioonide ja asutustega ning tõhusam juurdlustegevus

(vt järelevalvekomitee arvamuse punktid 1.1, 1.2 ja 1.4)

OLAFi juurdluste toimetamise volituste suurendamine (uus teema) (vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 1.1)

| — | Välis- ja sisejuurdlusi käsitlevaid sätteid tuleks tõhustada. |
| --- | --- |

—

Välis- ja sisejuurdlusi käsitlevaid sätteid tuleks tõhustada.

| — | Tuleb selgelt kindlaks määrata OLAFi volitused juurdluse eri etappidel (lisada sõnaselge viide juurdluse käigus kogutud teabe analüüsile, selgitada sise- ja välisjuurdluste algatamist jne). |
| --- | --- |

—

Tuleb selgelt kindlaks määrata OLAFi volitused juurdluse eri etappidel (lisada sõnaselge viide juurdluse käigus kogutud teabe analüüsile, selgitada sise- ja välisjuurdluste algatamist jne).

| — | Lissaboni lepinguga antud uusi võimalusi (ELTL artikkel 325) võiks kasutada selliste sätete kehtestamiseks, mis võimaldaksid süvendada ja parandada OLAFi ja liikmesriikide õigusasutuste koostööd. |
| --- | --- |

—

Lissaboni lepinguga antud uusi võimalusi (ELTL artikkel 325) võiks kasutada selliste sätete kehtestamiseks, mis võimaldaksid süvendada ja parandada OLAFi ja liikmesriikide õigusasutuste koostööd.

| — | Kõikides institutsioonides, organites ja asutustes tuleks sisejuurdluste suhtes kohaldada ühtset korda. |
| --- | --- |

—

Kõikides institutsioonides, organites ja asutustes tuleks sisejuurdluste suhtes kohaldada ühtset korda.

Teave asjaomastele institutsioonidele ja organitele (vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 1.4)

| — | Järelevalvekomitee pooldab ideed kontrollida OLAFi ja institutsioonide vahelist teabevahetust OLAFi korrapäraste aruannete põhjal, austades täielikult juurdluste konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomitee pooldab ideed kontrollida OLAFi ja institutsioonide vahelist teabevahetust OLAFi korrapäraste aruannete põhjal, austades täielikult juurdluste konfidentsiaalsust.

| — | OLAF peaks korrapäraselt teatama järelevalvekomiteele juhtumitest, kus institutsioon, organ või asutus ei ole OLAFi soovitusi järginud. |
| --- | --- |

—

OLAF peaks korrapäraselt teatama järelevalvekomiteele juhtumitest, kus institutsioon, organ või asutus ei ole OLAFi soovitusi järginud.

OLAFi juurdepääs ELi institutsioonide ja organite valduses olevale teabele (vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 1.4)

| — | Tuleb võtta asjakohased meetmed, et võimaldada OLAFile juurdepääs ELi institutsioonide, organite ja asutuste valduses olevale teabele. |
| --- | --- |

—

Tuleb võtta asjakohased meetmed, et võimaldada OLAFile juurdepääs ELi institutsioonide, organite ja asutuste valduses olevale teabele.

| — | OLAF peaks järelevalvekomiteed teavitama kõikidest juhtudest, kus on viivitatud pettustest teatamisega või on neist teatamata jäetud, ning kõikidest juhtudest, kus institutsioonid ei ole võimaldanud OLAFile juurdepääsu teabele. |
| --- | --- |

—

OLAF peaks järelevalvekomiteed teavitama kõikidest juhtudest, kus on viivitatud pettustest teatamisega või on neist teatamata jäetud, ning kõikidest juhtudest, kus institutsioonid ei ole võimaldanud OLAFile juurdepääsu teabele.

Juurdluste kestus (vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 1.2)

| — | OLAFi peadirektor ja juhtkond peaksid teostama korrapärast järelevalvet juurdluste kestuse üle. |
| --- | --- |

—

OLAFi peadirektor ja juhtkond peaksid teostama korrapärast järelevalvet juurdluste kestuse üle.

| — | Järelevalvekomitee peaks teostama selle OLAFi tegevuse aspekti üle korrapärast järelevalvet ja toetama OLAFi peadirektori kontrolli tähtaegade üle. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomitee peaks teostama selle OLAFi tegevuse aspekti üle korrapärast järelevalvet ja toetama OLAFi peadirektori kontrolli tähtaegade üle.

| — | Järelevalvekomitee nõustub üldiselt aruteludokumendis esitatud ettepanekutega. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomitee nõustub üldiselt aruteludokumendis esitatud ettepanekutega.

| — | Järelevalvekomiteele tuleks menetluse eri etappidel edastada korrapäraselt teavet (vt punkt 1.2). |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomiteele tuleks menetluse eri etappidel edastada korrapäraselt teavet (vt punkt 1.2).

| — | Järelevalvekomitee toetab hindamisperioodi tähtaegade kehtestamist, tähtaegade järgimist peaks hõlmama ka järelevalvekomitee järelevalve. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomitee toetab hindamisperioodi tähtaegade kehtestamist, tähtaegade järgimist peaks hõlmama ka järelevalvekomitee järelevalve.

7.

Tihedam koostöö liikmesriikide pädevate asutustega

(vt järelevalvekomitee arvamuse punktid 1.1, 1.4 ja 1.5)

OLAFi juhtumite järelkontroll

(vt järelevalvekomitee arvamuse punktid 1.4 ja 1.5)

Finantsmõjuta või vähese finantsmõjuga juhtumid

Järelevalvekomitee nõustub aruteludokumendis esitatud ettepanekutega (de minimis poliitika kodifitseerimine, vähemtähtsate juhtumite üleandmine komisjoni juurdlus- ja distsiplinaarametile (IDOC) või muudele sarnastele organitele) (vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 1.1).

Vajadus tihedama koostöö järele (uus punkt)

| — | Tuleks anda suurem kaal OLAFi tegevuse abistamise ja toetamise kohustusele (vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 1.5). |
| --- | --- |

—

Tuleks anda suurem kaal OLAFi tegevuse abistamise ja toetamise kohustusele (vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 1.5).

| — | OLAF peaks süstemaatiliselt teavitama järelevalvekomiteed juhtumitest, kus liikmesriikide ametiasutused ei ole teinud piisavalt koostööd. |
| --- | --- |

—

OLAF peaks süstemaatiliselt teavitama järelevalvekomiteed juhtumitest, kus liikmesriikide ametiasutused ei ole teinud piisavalt koostööd.

| — | Määrusega tuleks ette näha, et liikmesriigid seavad oma riiklikes ametiasutustes sisse OLAFi jaoks asjakohaste kontaktisikute ametikohad ja nimetavad kontaktisikud. |
| --- | --- |

—

Määrusega tuleks ette näha, et liikmesriigid seavad oma riiklikes ametiasutustes sisse OLAFi jaoks asjakohaste kontaktisikute ametikohad ja nimetavad kontaktisikud.

8.

Lepingud Europoli, Eurojusti, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega

(vt järelevalvekomitee arvamuse punkt 1.6)

| — | OLAFil peaksid olema Euroopa Komisjoni üldises raamistikus õiguslikud vahendid koostöölepingute sõlmimiseks, et kiirendada oma menetlusi ja suurendada pettustevastase võitluse tõhusust. |
| --- | --- |

—

OLAFil peaksid olema Euroopa Komisjoni üldises raamistikus õiguslikud vahendid koostöölepingute sõlmimiseks, et kiirendada oma menetlusi ja suurendada pettustevastase võitluse tõhusust.

| — | Kõik rahastamislepingud peavad sisaldama sätteid komisjoni (või asjaomase institutsiooni, organi või asutuse) ja OLAFi tehtava kontrolli kohta. |
| --- | --- |

—

Kõik rahastamislepingud peavad sisaldama sätteid komisjoni (või asjaomase institutsiooni, organi või asutuse) ja OLAFi tehtava kontrolli kohta.

---

5. LISA

ARVAMUS nr 4/2010

Juurdluste kavandamine

Brüssel, 12. oktoober 2010

1.   Kokkuvõte

| 1.1. | Oma eesmärke täitvate, kulutasuvate ja olemasolevaid vahendeid kõige paremini kasutavate tõhusate juurdluste teostamiseks on oluline koostada iga juurdluse jaoks juurdluskava ning jälgida kava täitmist kogu juurdluse vältel, et oleks võimalik kontrollida uurimise käigus toimunud muudatusi. |
| --- | --- |

1.1.

Oma eesmärke täitvate, kulutasuvate ja olemasolevaid vahendeid kõige paremini kasutavate tõhusate juurdluste teostamiseks on oluline koostada iga juurdluse jaoks juurdluskava ning jälgida kava täitmist kogu juurdluse vältel, et oleks võimalik kontrollida uurimise käigus toimunud muudatusi.

| 1.2. | Järelevalvekomitee, täites määrusest (EÜ) nr 1073/1999 tulenevat rolli jälgida OLAFi juurdlusülesannete täitmist, on kontrollinud direktoraatide A ja B juhuslikult valitud 40 juhtumit, et selgitada välja kas, ja millises ulatuses aitab juurdluste kavandamine OLAFil juurdlusi teostada. Järelevalvekomitee 2008.–2009. aasta tegevusaruandes märgiti, et juhtumite kavandamise ja juhtumite strateegilise juhtimise uurimine on oluline osa järelevalvekomitee tööst juurdluste jälgimisel, et hinnata, kas OLAF töötab tõhusalt ning kasutab oma piiratud vahendeid maksimaalselt ära. |
| --- | --- |

1.2.

Järelevalvekomitee, täites määrusest (EÜ) nr 1073/1999 tulenevat rolli jälgida OLAFi juurdlusülesannete täitmist, on kontrollinud direktoraatide A ja B juhuslikult valitud 40 juhtumit, et selgitada välja kas, ja millises ulatuses aitab juurdluste kavandamine OLAFil juurdlusi teostada. Järelevalvekomitee 2008.–2009. aasta tegevusaruandes märgiti, et juhtumite kavandamise ja juhtumite strateegilise juhtimise uurimine on oluline osa järelevalvekomitee tööst juurdluste jälgimisel, et hinnata, kas OLAF töötab tõhusalt ning kasutab oma piiratud vahendeid maksimaalselt ära.

2.   Taust

| 2.1. | Juurdluskava eesmärk jaguneb kolmeks: esiteks, suunata direktori, üksuse juhataja ja uurijate tegevus juurdluse eesmärgile; teiseks, kehtestada juurdluse ajakava ning eraldada selleks vajalikud vahendid; kolmandaks, tagada raamistiku olemasolu, mille alusel juhtivtöötajad saavad hinnata, kui kaugele juurdlus on arenenud, kas juurdluses esineb põhjendamatuid või ebasoovitavaid viivitusi, mis tuleks lahendada või kas juurdluse suund on esialgse hinnangu suhtes muutunud ning kas juurdlus tuleks peatada. |
| --- | --- |

2.1.

Juurdluskava eesmärk jaguneb kolmeks: esiteks, suunata direktori, üksuse juhataja ja uurijate tegevus juurdluse eesmärgile; teiseks, kehtestada juurdluse ajakava ning eraldada selleks vajalikud vahendid; kolmandaks, tagada raamistiku olemasolu, mille alusel juhtivtöötajad saavad hinnata, kui kaugele juurdlus on arenenud, kas juurdluses esineb põhjendamatuid või ebasoovitavaid viivitusi, mis tuleks lahendada või kas juurdluse suund on esialgse hinnangu suhtes muutunud ning kas juurdlus tuleks peatada.

| 2.2. | Juhul kui juhtumi kavandamine on juurdluse igas etapis jäänud puudulikuks, eksisteerib alati oht, et uurijate tegevus kaldub esialgselt kindlaks määratud eesmärkidelt kõrvale, millega kaasneb vastutuse puudumine ning seega muutub küsitavaks kogu juurdluse sõltumatus. |
| --- | --- |

2.2.

Juhul kui juhtumi kavandamine on juurdluse igas etapis jäänud puudulikuks, eksisteerib alati oht, et uurijate tegevus kaldub esialgselt kindlaks määratud eesmärkidelt kõrvale, millega kaasneb vastutuse puudumine ning seega muutub küsitavaks kogu juurdluse sõltumatus.

| 2.3. | Juurdluskava täiuslikku mudelit ei ole olemas ning iga juhtum on ainulaadne. Projekti juhtimist hõlmava lähenemisviisi ja iga juhtumi algatamisega seotud menetluse kasutuselevõtmisest on siiski palju kasu, sest see annaks üksuse juhatajale töövõimelise ja praktilise süsteemi, mille abil iga juurdlust kontrollida, hinnata selle raames tehtud edusamme ning olla teadlik iga tema üksusesse kuuluva uurija töökavast. See võimaldaks kasutada vahendeid vastavalt üksuse konkreetse juhtumiga seotud nõudmistele. Tõhusa kavandamise eesmärk on pigem vähendada kui lisada uurijate ja üksuste juhatajate jaoks ebavajalikku halduskoormust. |
| --- | --- |

2.3.

Juurdluskava täiuslikku mudelit ei ole olemas ning iga juhtum on ainulaadne. Projekti juhtimist hõlmava lähenemisviisi ja iga juhtumi algatamisega seotud menetluse kasutuselevõtmisest on siiski palju kasu, sest see annaks üksuse juhatajale töövõimelise ja praktilise süsteemi, mille abil iga juurdlust kontrollida, hinnata selle raames tehtud edusamme ning olla teadlik iga tema üksusesse kuuluva uurija töökavast. See võimaldaks kasutada vahendeid vastavalt üksuse konkreetse juhtumiga seotud nõudmistele. Tõhusa kavandamise eesmärk on pigem vähendada kui lisada uurijate ja üksuste juhatajate jaoks ebavajalikku halduskoormust.

| 2.4. | Järelevalvekomitee märgib ka, et kogenud uurijate tegevuse liiga suunava kontrollimise ja juurdluste suunamise ja juhtimise puudumise vahel tuleb leida sobiv tasakaal. On väga oluline, et uurijad oleksid motiveeritud ning julgeksid kasutada oma asjatundlikkust ja kogemust teostada juurdlusi tõhusalt. Samuti on samavõrd oluline see, et üksuste juhatajad juhiksid juhtumit tõhusalt. |
| --- | --- |

2.4.

Järelevalvekomitee märgib ka, et kogenud uurijate tegevuse liiga suunava kontrollimise ja juurdluste suunamise ja juhtimise puudumise vahel tuleb leida sobiv tasakaal. On väga oluline, et uurijad oleksid motiveeritud ning julgeksid kasutada oma asjatundlikkust ja kogemust teostada juurdlusi tõhusalt. Samuti on samavõrd oluline see, et üksuste juhatajad juhiksid juhtumit tõhusalt.

| 2.5. | OLAF uurib väga erinevaid juhtumeid nagu näiteks lihtsad ja üheselt mõistetavad sisejuhtumid, mis hõlmavad ühte või kahte võimalikku õigusrikkujat, keda kahtlustatakse pettuses või finantsrikkumistes, mis on seotud näiteks ravikulude või muude tasude hüvitamisnõuetega, või väga keerukaid välisjuurdlusi, mis hõlmavad uurimisi mitmetes erinevates kohtualluvustes. Teisalt vajab üha suurem arv keerukaid seire, koordineerimise ja abistamisega seotud juhtumeid, mis ei hõlma vaid OLAFi juurdlustööd, sageli pikaajalist kaasatust, mille üle OLAFil puudub kontroll. Seega on igal juhtumil vahenditele, juurdluse teostamiseks kuluvale ajale ning võimalusel sissenõutavale summale erinevad nõuded. |
| --- | --- |

2.5.

OLAF uurib väga erinevaid juhtumeid nagu näiteks lihtsad ja üheselt mõistetavad sisejuhtumid, mis hõlmavad ühte või kahte võimalikku õigusrikkujat, keda kahtlustatakse pettuses või finantsrikkumistes, mis on seotud näiteks ravikulude või muude tasude hüvitamisnõuetega, või väga keerukaid välisjuurdlusi, mis hõlmavad uurimisi mitmetes erinevates kohtualluvustes. Teisalt vajab üha suurem arv keerukaid seire, koordineerimise ja abistamisega seotud juhtumeid, mis ei hõlma vaid OLAFi juurdlustööd, sageli pikaajalist kaasatust, mille üle OLAFil puudub kontroll. Seega on igal juhtumil vahenditele, juurdluse teostamiseks kuluvale ajale ning võimalusel sissenõutavale summale erinevad nõuded.

| 2.6. | Direktoraatide A ja B teostatud juurdlused on nimetatud direktoraatide poolt uuritavate valdkondade poolest erinevad, kuna kõik sisejuurdlused kuuluvad direktoraadi A (üksused A.1 ja A.2) töövaldkonda ning tolli ja koordineerimisega seotud juhtumeid uurib peamiselt direktoraat B. |
| --- | --- |

2.6.

Direktoraatide A ja B teostatud juurdlused on nimetatud direktoraatide poolt uuritavate valdkondade poolest erinevad, kuna kõik sisejuurdlused kuuluvad direktoraadi A (üksused A.1 ja A.2) töövaldkonda ning tolli ja koordineerimisega seotud juhtumeid uurib peamiselt direktoraat B.

| 2.7. | Järelevalvekomitee soovib tagada, et OLAF kasutaks tema käsutuses olevaid piiratud vahendeid võimalikult kasulikult selleks, et teostada kõik juurdlused tõhusalt ning tulemuslikult ning võimalikult ökonoomselt. Ka väljastpoolt järelevalvekomiteed on väljendatud muret selle kohta, et mõned juurdlused kestavad liiga kaua (järelevalvekomitee on juba täheldanud, (1) et 2008. aasta detsembri seisuga oli üle 78 % juurdlustest veel pooleli üheksa kuud pärast nende algatamist) ning et tulemuste puhul eelkõige sissenõutud summade mõttes ei vasta saadud tulu tehtud kulutustele või ei väljenda see juurdluse läbiviimise tõhusust. Järelevalvekomitee arvates võib juurdluste tõhus kavandamine aidata juurdluse eesmärgile paremini keskenduda, lühendades nii juurdluse kestust ning vältides lähetuste kordamist. Kõnealune menetlus viidi läbi selleks, et kontrollida, kas juurdluskavade koostamine OLAFi poolt on järjepidev kõigis direktoraatides ja juurdlusüksustes ning kas toimub hea tava levitamine. |
| --- | --- |

2.7.

Järelevalvekomitee soovib tagada, et OLAF kasutaks tema käsutuses olevaid piiratud vahendeid võimalikult kasulikult selleks, et teostada kõik juurdlused tõhusalt ning tulemuslikult ning võimalikult ökonoomselt. Ka väljastpoolt järelevalvekomiteed on väljendatud muret selle kohta, et mõned juurdlused kestavad liiga kaua (järelevalvekomitee on juba täheldanud, (1) et 2008. aasta detsembri seisuga oli üle 78 % juurdlustest veel pooleli üheksa kuud pärast nende algatamist) ning et tulemuste puhul eelkõige sissenõutud summade mõttes ei vasta saadud tulu tehtud kulutustele või ei väljenda see juurdluse läbiviimise tõhusust. Järelevalvekomitee arvates võib juurdluste tõhus kavandamine aidata juurdluse eesmärgile paremini keskenduda, lühendades nii juurdluse kestust ning vältides lähetuste kordamist. Kõnealune menetlus viidi läbi selleks, et kontrollida, kas juurdluskavade koostamine OLAFi poolt on järjepidev kõigis direktoraatides ja juurdlusüksustes ning kas toimub hea tava levitamine.

| 2.8. | Eduka kavandamise eelised võimaldavad uurijatel laiendada kavandatud uurimisi, püstitada eesmärke ning määrata kindlaks uurimiste kestust. Selle tagamiseks, et juhtivtöötajad oleksid teadlikud juurdluste käigus tehtud edusammudest ning et neil oleks võimalik uurijaid võimalikult tõhusalt kasutada, on oluline, et nad teaksid kõigi töötajate tööülesandeid mis tahes ajahetkel ning seda, millal nad oma ülesannete täitmisega lõpule jõuavad, et oleks võimalik neid kasutada juba mõne teise tööülesande täitmisel. Edukas OLAFi sisene asjaomane juhtimismenetlus võimaldab juhtivtöötajatel uurimisel olevate juurdlustega kursis olla ning uurijatel saada juhiseid juurdluse suuna kohta. |
| --- | --- |

2.8.

Eduka kavandamise eelised võimaldavad uurijatel laiendada kavandatud uurimisi, püstitada eesmärke ning määrata kindlaks uurimiste kestust. Selle tagamiseks, et juhtivtöötajad oleksid teadlikud juurdluste käigus tehtud edusammudest ning et neil oleks võimalik uurijaid võimalikult tõhusalt kasutada, on oluline, et nad teaksid kõigi töötajate tööülesandeid mis tahes ajahetkel ning seda, millal nad oma ülesannete täitmisega lõpule jõuavad, et oleks võimalik neid kasutada juba mõne teise tööülesande täitmisel. Edukas OLAFi sisene asjaomane juhtimismenetlus võimaldab juhtivtöötajatel uurimisel olevate juurdlustega kursis olla ning uurijatel saada juhiseid juurdluse suuna kohta.

| 2.9. | Juurdluste eesmärgid peavad viitama ka iga juhtumi tõenäolisele tulemusele. Näiteks juhtumite puhul, mis edastatakse tõenäoliselt liikmesriikide õigusasutustele, peavad eesmärgid peegeldama direktoraadi C liikmesriikide ekspertidelt saadud õigusnõu, ning juhtumite puhul, kus kavandatakse summade sissenõudmist, peaksid eesmärgid arvestama summat, mis tõenäoliselt sisse nõutakse ning selle teostamiseks vajalikke elemente. Sellest on abi üksuste C2 ja C3 liikmetele, kes seda tööd teevad. |
| --- | --- |

2.9.

Juurdluste eesmärgid peavad viitama ka iga juhtumi tõenäolisele tulemusele. Näiteks juhtumite puhul, mis edastatakse tõenäoliselt liikmesriikide õigusasutustele, peavad eesmärgid peegeldama direktoraadi C liikmesriikide ekspertidelt saadud õigusnõu, ning juhtumite puhul, kus kavandatakse summade sissenõudmist, peaksid eesmärgid arvestama summat, mis tõenäoliselt sisse nõutakse ning selle teostamiseks vajalikke elemente. Sellest on abi üksuste C2 ja C3 liikmetele, kes seda tööd teevad.

| 2.10. | Euroopa Kontrollikoda märkis eriaruandes 1/2005:






  „77. | Eeltööga (hinnangutega) seotud analüüs on ikka veel algeline. Toetavad üksused (kohtunikud, järelkäsitlus ja operatiivteabe analüüs) on vaid vähesel määral osalenud eesmärkide määratlemises ja iga juurdluse puhul vastu võetava strateegia planeerimises. Juhatus ei ole piisavalt rõhutanud juurdluste eesmärkide ja oodatavate tulemuste selge sõnastamise vajadust (vt punktid 20 ja 22).
  Endiselt tuleb teatud juurdlustoiminguid veenvamalt põhjendada, täpsustada uurijatele iga juhtumi puhul seatud eesmärgid ja olla nõudlikum tööprogrammide suhtes, mille abil esitatud ettepanekuid toetada. Juhatuse osas vääriks kaalumist väiksemate gruppide loomine, kuhu kuuluksid ühiste tunnustega toimikutega tegelevad isikud (3). Selline lähenemine vähendaks osalejate töökoormat toimikute uurimisel ja edendaks läbimõeldumat ning põhjalikumat otsuste eelnõude analüüsi. See võimaldaks ka pooleliolevate juhtumite koordineeritud järelkäsitlemist ja prioriteetide seadmise süsteemi juurutamist. Miski ei takistaks juhatuse kõigi gruppide kokkusaamist, kui selle järele tekib vajadus, tegelemaks põhimõtteliste, kõiki talitusi huvitavate küsimustega. |
| --- | --- | --- |

2.10.

Euroopa Kontrollikoda märkis eriaruandes 1/2005:

„77.

Eeltööga (hinnangutega) seotud analüüs on ikka veel algeline. Toetavad üksused (kohtunikud, järelkäsitlus ja operatiivteabe analüüs) on vaid vähesel määral osalenud eesmärkide määratlemises ja iga juurdluse puhul vastu võetava strateegia planeerimises. Juhatus ei ole piisavalt rõhutanud juurdluste eesmärkide ja oodatavate tulemuste selge sõnastamise vajadust (vt punktid 20 ja 22).

Endiselt tuleb teatud juurdlustoiminguid veenvamalt põhjendada, täpsustada uurijatele iga juhtumi puhul seatud eesmärgid ja olla nõudlikum tööprogrammide suhtes, mille abil esitatud ettepanekuid toetada. Juhatuse osas vääriks kaalumist väiksemate gruppide loomine, kuhu kuuluksid ühiste tunnustega toimikutega tegelevad isikud (3). Selline lähenemine vähendaks osalejate töökoormat toimikute uurimisel ja edendaks läbimõeldumat ning põhjalikumat otsuste eelnõude analüüsi. See võimaldaks ka pooleliolevate juhtumite koordineeritud järelkäsitlemist ja prioriteetide seadmise süsteemi juurutamist. Miski ei takistaks juhatuse kõigi gruppide kokkusaamist, kui selle järele tekib vajadus, tegelemaks põhimõtteliste, kõiki talitusi huvitavate küsimustega.

| 78. | Juurdluste järelevalve ameti juhtkonna poolt on üldjuhul osutunud ebapiisavaks (vt punktid 28, 35 ja 36). Juurdluste kestust ei ole saadud kontrolli alla (vt punkt 24).
  Üksuste juhid peavad kindlustama prioriteetidest kinnipidamise nii suurel määral kui võimalik ja olema nii teadlikud uurijate tegelikust töökoormusest kui ka seda kontrollima. Juurdluse käigus tuleb eelistada asitõendite otsimist üksnes juba olemasoleva teabe koondamisele. Selles osas peab amet paremini ära kasutama talle kättesaadavaid vahendeid (tunnistajate ülekuulamised, kohapealsed külastused dokumentide kogumiseks, operatiivteabe analüüs jne).” |
| --- | --- |

78.

Juurdluste järelevalve ameti juhtkonna poolt on üldjuhul osutunud ebapiisavaks (vt punktid 28, 35 ja 36). Juurdluste kestust ei ole saadud kontrolli alla (vt punkt 24).

Üksuste juhid peavad kindlustama prioriteetidest kinnipidamise nii suurel määral kui võimalik ja olema nii teadlikud uurijate tegelikust töökoormusest kui ka seda kontrollima. Juurdluse käigus tuleb eelistada asitõendite otsimist üksnes juba olemasoleva teabe koondamisele. Selles osas peab amet paremini ära kasutama talle kättesaadavaid vahendeid (tunnistajate ülekuulamised, kohapealsed külastused dokumentide kogumiseks, operatiivteabe analüüs jne).”

| 2.11. | Järelevalvekomitee nimetas juurdluste kavandamise vajadust ka arvamuses nr 2/2009 „üheksa kuu aruannete kohta”:

  II-   Juurdlusmetoodika ja -ranguse puudumine ning vajadus parandada juurdluste juhtimise ja kontrolli sisetasandeid. | Eduka ja tulemusliku juurdluse aluseks on juurdluse hea planeerimine. |
| --- | --- | --- |

2.11.

Järelevalvekomitee nimetas juurdluste kavandamise vajadust ka arvamuses nr 2/2009 „üheksa kuu aruannete kohta”:

II-   Juurdlusmetoodika ja -ranguse puudumine ning vajadus parandada juurdluste juhtimise ja kontrolli sisetasandeid.

Eduka ja tulemusliku juurdluse aluseks on juurdluse hea planeerimine.

| | Lõpliku otsuse teatavaks tegemise tähtaja prognoosimiseks peab uurimisrühm koostama iga juurdluse jaoks piisavalt üksikasjaliku juurdluskava. Juurdluste eeldatava lõpptähtaja ära märkimine ei ole mitte ainult OLAFi seaduslik kohustus järelevalvekomitee ees, vaid ka oluline vahend, millega juurdlusi juhtida ning vältida nende liiga pikaks veninud kestusest tulenevaid negatiivseid tagajärgi. |
| --- | --- |

Lõpliku otsuse teatavaks tegemise tähtaja prognoosimiseks peab uurimisrühm koostama iga juurdluse jaoks piisavalt üksikasjaliku juurdluskava. Juurdluste eeldatava lõpptähtaja ära märkimine ei ole mitte ainult OLAFi seaduslik kohustus järelevalvekomitee ees, vaid ka oluline vahend, millega juurdlusi juhtida ning vältida nende liiga pikaks veninud kestusest tulenevaid negatiivseid tagajärgi.

| | Kõnealune kava peaks hõlmama iga kavandatavat juurdlusetappi ning sellele peaks olema lisatud iga etapi esialgne ajakava. Kava tuleks koostada kirjalikult ning see peaks olema lisatud juhtumi toimikule. See lihtsustab kava läbivaatamist ja kasutamist juhul, kui uurijad peavad juhtumi lahendamise edasi lükkama või on ilmnenud muid viivitusi. |
| --- | --- |

Kõnealune kava peaks hõlmama iga kavandatavat juurdlusetappi ning sellele peaks olema lisatud iga etapi esialgne ajakava. Kava tuleks koostada kirjalikult ning see peaks olema lisatud juhtumi toimikule. See lihtsustab kava läbivaatamist ja kasutamist juhul, kui uurijad peavad juhtumi lahendamise edasi lükkama või on ilmnenud muid viivitusi.

| | Juhtkond peaks üksuse tasandil juurdluskava regulaarselt kontrollima, et teostada järelevalvet või vajadusel suunata juhtumi lahendamise käiku. |
| --- | --- |

Juhtkond peaks üksuse tasandil juurdluskava regulaarselt kontrollima, et teostada järelevalvet või vajadusel suunata juhtumi lahendamise käiku.

Samuti käsitleti juurdluste planeerimist järelevalvekomitee viimases 2008.–2009. aasta tegevusaruandes:

Järeldus nr IV: Järelevalvekomitee on täheldanud, et juurdluste igapäevase teostamise järelevalve ja kontroll ei ole piisaval tasemel ning OLAF peaks selle probleemi lahendama. Iga algatatud juurdluse kohta tuleks koostada üksikasjalik juurdluskava ning kokku tuleks leppida ajakavas ja tähtaegades ning need tuleks kinnitada kõigi juurdlusetappide puhul, sealhulgas hindamine ja järelmeetmed ning tulemuslikkuse põhinäitajatel põhinev tulemuste hindamissüsteem.

3.   Kehtiv tava

| 3.1. | OLAFi käsiraamatus antakse uurijale suuniseid, kuidas juhtumi hindamisetapis koostada esialgne töökava. | 3.2.2.2 (7)
  Esialgsed töökavaga seotud soovitused



  Käesolevas lõigus tuleks kindlaks määrata juurdluse ulatus ja peamised juurdlusetapid niivõrd, kuivõrd neid on võimalik käesolevas menetlusetapis ette näha. Töökava peaks hõlmama järgmisi punkte, mis on mõeldud nõukogu teavitamiseks juurdluse peamistest aspektidest:







  — | turvatavad andmed, teave ja dokumendid; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

OLAFi käsiraamatus antakse uurijale suuniseid, kuidas juhtumi hindamisetapis koostada esialgne töökava.

3.2.2.2 (7)
  Esialgsed töökavaga seotud soovitused

Käesolevas lõigus tuleks kindlaks määrata juurdluse ulatus ja peamised juurdlusetapid niivõrd, kuivõrd neid on võimalik käesolevas menetlusetapis ette näha. Töökava peaks hõlmama järgmisi punkte, mis on mõeldud nõukogu teavitamiseks juurdluse peamistest aspektidest:

—

turvatavad andmed, teave ja dokumendid;

| — | muu hangitav teave ja millisest allikast see saadi; |
| --- | --- |

—

muu hangitav teave ja millisest allikast see saadi;

| — | teostatavad juurdlustoimingud; |
| --- | --- |

—

teostatavad juurdlustoimingud;

| — | kavandatud meetmete kulude ja tulude hinnang. |
| --- | --- |

—

kavandatud meetmete kulude ja tulude hinnang.

Juhtumi käsitleja peaks koos uurijaga kavandama ning kindlaks määrama juhtumi uurimiseks vajalikud uurimis-, tehnilised ja arvutiekspertiisi nõuded ...

| | 3.2.2.2 (9)
  Esialgse töökava läbivaatamine



  Töökava iga läbivaatamine dokumenteeritakse ... |
| --- | --- |

3.2.2.2 (9)
  Esialgse töökava läbivaatamine

Töökava iga läbivaatamine dokumenteeritakse ...

3.3.6.4.   
  Teabe edastamine OLAFi järelevalvekomiteele ...

2)   
  Järelevalvekomiteele esitatav kohustuslik teave

a)   
  Üheksa kuu aruanne

Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 11 lõikes 7 sätestatakse, et kui juurdlus on kestnud üle üheksa kuu, teatab direktor järelevalvekomiteele selle lõpetamist takistavad põhjused ja juurdluse lõpetamiseks eeldatavalt vajaliku aja. Kõnealust aruannet kasutatakse järelevalvevahendina ning vajaduse korral viidatakse sellega läbi vaadatud töökavale (meie rõhutus), mis hõlmab kõiki ette nähtud juurdlusetappe ning võimaluse korral ka iga etapi ajakava. Väljaspool teostatud töö tuleks aruandes selgelt märgistada ..."

| 3.2. | Käsiraamatus puuduvad täiendavad viited töökavale või täielikule juurdluskavale, mida kasutatakse hiljem, pärast juurdluse algatamist. Hindamisetapis koostatud esialgse töökava eesmärk on anda nõukogule märguanne, et hindamise eest vastutav uurija on juba mõelnud juurdluse teostamise viisile. Tavaliselt hõlmaks see hindamise raames teostatud asjaolude analüüsi alusel tuvastatud kõige ilmsemaid toiminguid. |
| --- | --- |

3.2.

Käsiraamatus puuduvad täiendavad viited töökavale või täielikule juurdluskavale, mida kasutatakse hiljem, pärast juurdluse algatamist. Hindamisetapis koostatud esialgse töökava eesmärk on anda nõukogule märguanne, et hindamise eest vastutav uurija on juba mõelnud juurdluse teostamise viisile. Tavaliselt hõlmaks see hindamise raames teostatud asjaolude analüüsi alusel tuvastatud kõige ilmsemaid toiminguid.

| 3.3. | Järelevalvekomitee märgib juhtumite kontrollimise (vt eespool punkt 1.2) tulemusena, et esialgsed töökavad on jätkuvalt puudulikult koostatud, kuna ei hõlma sageli kõiki või harvematel juhtudel isegi ühtegi käsiraamatu punktis 3.2.2.2 (7) soovitatud tegurit. |
| --- | --- |

3.3.

Järelevalvekomitee märgib juhtumite kontrollimise (vt eespool punkt 1.2) tulemusena, et esialgsed töökavad on jätkuvalt puudulikult koostatud, kuna ei hõlma sageli kõiki või harvematel juhtudel isegi ühtegi käsiraamatu punktis 3.2.2.2 (7) soovitatud tegurit.

| 3.4. | Järelevalvekomitee sooviks, et juhtumi algatamisel koostaksid juhtumi eest vastutavad uurijad koostöös üksuse juhatajaga täieliku juurdluskava, milles sätestatakse kõik eespool punktis 2.4 ning allpool punktides 6.8 ja 6.9 osutatud tegurid. |
| --- | --- |

3.4.

Järelevalvekomitee sooviks, et juhtumi algatamisel koostaksid juhtumi eest vastutavad uurijad koostöös üksuse juhatajaga täieliku juurdluskava, milles sätestatakse kõik eespool punktis 2.4 ning allpool punktides 6.8 ja 6.9 osutatud tegurid.

| 3.5. | Käesoleva arvamuse koostamise käigus konsulteeriti esialgsete töökavade ja juurdluskavade koostamisel saadud kogemuste küsimuses direktoraatide A ja B direktoritega ning direktoraatide A ja B üksuste juhatajatega (A1, A2 ja A4 ning B2 ja B3). Juurdlusüksuste ning veel vähem juurdlustega tegeleva kahe direktoraadi vahel ei ilmnenud mitte mingisugust tavade ühtsust ega kirjalike suuniste olemasolu (v.a. eespool esitatud viide käsiraamatule). |
| --- | --- |

3.5.

Käesoleva arvamuse koostamise käigus konsulteeriti esialgsete töökavade ja juurdluskavade koostamisel saadud kogemuste küsimuses direktoraatide A ja B direktoritega ning direktoraatide A ja B üksuste juhatajatega (A1, A2 ja A4 ning B2 ja B3). Juurdlusüksuste ning veel vähem juurdlustega tegeleva kahe direktoraadi vahel ei ilmnenud mitte mingisugust tavade ühtsust ega kirjalike suuniste olemasolu (v.a. eespool esitatud viide käsiraamatule).

| 3.6. | Hea tava järgimine hõlmas mõnede üksuste juhatajate puhul selgete ajahaldustabelite pidamist (peamiselt direktoraadis B) ning kvartaalsete juhtumiaruannete koostamist ja regulaarset läbivaatamist (jällegi direktoraadis B). Direktoraadis A kõnealust tava järjepidevalt ei kohaldatud. |
| --- | --- |

3.6.

Hea tava järgimine hõlmas mõnede üksuste juhatajate puhul selgete ajahaldustabelite pidamist (peamiselt direktoraadis B) ning kvartaalsete juhtumiaruannete koostamist ja regulaarset läbivaatamist (jällegi direktoraadis B). Direktoraadis A kõnealust tava järjepidevalt ei kohaldatud.

| 3.7. | Üldiselt olid kahe direktoraadi vahelised katsed edastada või levitada head tava ning seda edasi arendada ebapiisavad või puudusid need üldse. |
| --- | --- |

3.7.

Üldiselt olid kahe direktoraadi vahelised katsed edastada või levitada head tava ning seda edasi arendada ebapiisavad või puudusid need üldse.

| 3.8. | Tundub, et ajahaldussüsteemi kasutatakse väga vähesel määral. Vastuseis kõnealuse süsteemi kasutamisele tuleneb arusaamast, et süsteemis olev teave on ajalooline (st varasemaid sündmusi hõlmav teave) ning seda ei peeta juhtumite uurimises vajalikuks. |
| --- | --- |

3.8.

Tundub, et ajahaldussüsteemi kasutatakse väga vähesel määral. Vastuseis kõnealuse süsteemi kasutamisele tuleneb arusaamast, et süsteemis olev teave on ajalooline (st varasemaid sündmusi hõlmav teave) ning seda ei peeta juhtumite uurimises vajalikuks.

| 3.9. | Juurdluskavade koostamisel ja kasutamisel kasutatavate heade tavade kohta on olemas mitmeid häid rahvusvahelisi näiteid, mida oleme uurinud (nt ÜRO, Serious Fraud Office (raskete pettuste talitus), Londoni politsei majanduskuritegude osakond jne). |
| --- | --- |

3.9.

Juurdluskavade koostamisel ja kasutamisel kasutatavate heade tavade kohta on olemas mitmeid häid rahvusvahelisi näiteid, mida oleme uurinud (nt ÜRO, Serious Fraud Office (raskete pettuste talitus), Londoni politsei majanduskuritegude osakond jne).

4.   Üksuste juhatajate arusaamad

| 4.1. | Konsulteerides direktoraatide A ja B üksuste juhatajatega ilmnes märkimisväärselt, et direktoraadi B üksuste juhatajad (eelkõige üksustes B2 ja B3) kontrollivad rangelt uurijate liikumist ning neile määratud ülesandeid ning juhatajad olid kohe võimelised nimetama, millised töötajad olid hetkel uuteks ülesanneteks vabad ning millised töötajad olid mõne juhtumiga juba hõivatud. Juhtumite kvartaliaruannetest selgus, et direktoraadis B peavad kõik uurijad oma juurdlusi vastava üksuse juhatajaga käsitlema ja arutama. Nimetatud aruanded hõlmavad juurdluse hetkeolukorra lühikokkuvõtet, eelmises kvartalis teostatud toiminguid, järgmises kvartalis ette nähtud toiminguid ning ajakohastatud prognoosi juurdluse lõppkuupäeva kohta. |
| --- | --- |

4.1.

Konsulteerides direktoraatide A ja B üksuste juhatajatega ilmnes märkimisväärselt, et direktoraadi B üksuste juhatajad (eelkõige üksustes B2 ja B3) kontrollivad rangelt uurijate liikumist ning neile määratud ülesandeid ning juhatajad olid kohe võimelised nimetama, millised töötajad olid hetkel uuteks ülesanneteks vabad ning millised töötajad olid mõne juhtumiga juba hõivatud. Juhtumite kvartaliaruannetest selgus, et direktoraadis B peavad kõik uurijad oma juurdlusi vastava üksuse juhatajaga käsitlema ja arutama. Nimetatud aruanded hõlmavad juurdluse hetkeolukorra lühikokkuvõtet, eelmises kvartalis teostatud toiminguid, järgmises kvartalis ette nähtud toiminguid ning ajakohastatud prognoosi juurdluse lõppkuupäeva kohta.

| 4.2. | Direktoraadis A aga leidis järelevalvekomitee läbi uuritud ajalooliste juhtumite alusel vaid vähesel määral kirjalikke tõendeid selle kohta, et juurdluste kavandamist on üldse toimunud. |
| --- | --- |

4.2.

Direktoraadis A aga leidis järelevalvekomitee läbi uuritud ajalooliste juhtumite alusel vaid vähesel määral kirjalikke tõendeid selle kohta, et juurdluste kavandamist on üldse toimunud.

| 4.3. | Direktoraadi A direktor esitas hiljuti (2010. aasta juunis) oma töötajatele tegevuskava nr 13, milles käsitleti vajadust „parandada oluliselt kõnealuses direktoraadis uuritavate juhtumite juurdluste kavandamist ning nende ajakava”. Kõnealuse tegevuskava kohaselt peavad kõik sise- või välisjuurdluse algatamist käsitlevad hindamisaruanded sisaldama „üksikasjalikku, järjepidevat ning kõikehõlmavat töökava, milles kirjeldatakse iga konkreetset tegevust ning selgitatakse, mida juurdluselt oodatakse”. Tegevuskavas märgitakse veel, et „juhtumi algatamise järel töötatakse välja nõukogus kokkulepitud tegevuskava, milles esitatakse iga eraldi juurdlustoimingu ajakava.” Töökavale kirjutavad alla juhtumi eest vastutav uurija, üksuse juhataja ning teiste osalevate üksuste esindajad. |
| --- | --- |

4.3.

Direktoraadi A direktor esitas hiljuti (2010. aasta juunis) oma töötajatele tegevuskava nr 13, milles käsitleti vajadust „parandada oluliselt kõnealuses direktoraadis uuritavate juhtumite juurdluste kavandamist ning nende ajakava”. Kõnealuse tegevuskava kohaselt peavad kõik sise- või välisjuurdluse algatamist käsitlevad hindamisaruanded sisaldama „üksikasjalikku, järjepidevat ning kõikehõlmavat töökava, milles kirjeldatakse iga konkreetset tegevust ning selgitatakse, mida juurdluselt oodatakse”. Tegevuskavas märgitakse veel, et „juhtumi algatamise järel töötatakse välja nõukogus kokkulepitud tegevuskava, milles esitatakse iga eraldi juurdlustoimingu ajakava.” Töökavale kirjutavad alla juhtumi eest vastutav uurija, üksuse juhataja ning teiste osalevate üksuste esindajad.

| 4.4. | Tegevuskavas käsitletakse ka vajadust teostada välislähetuste puhul kulude ja tulude analüüs ning tehakse ettepanek, mille kohaselt on „lähetused lubatud ainult juhul, kui see on juurdluse seisukohast vajalik” ning „korduvlähetused on lubatud ainult juhul, kui ilmneb uusi tegureid, mis sunnivad OLAFit sama lähetust uuesti korraldama”. |
| --- | --- |

4.4.

Tegevuskavas käsitletakse ka vajadust teostada välislähetuste puhul kulude ja tulude analüüs ning tehakse ettepanek, mille kohaselt on „lähetused lubatud ainult juhul, kui see on juurdluse seisukohast vajalik” ning „korduvlähetused on lubatud ainult juhul, kui ilmneb uusi tegureid, mis sunnivad OLAFit sama lähetust uuesti korraldama”.

5.   Juhtumite analüüs

| 5.1. | Direktoraatides A ja B valiti juhusliku valiku alusel analüüsiks välja 40 juhtumit. Kõnealuste juhtumite analüüsist ilmnes, et ühe erandiga (vt punkt 5.7 allpool) ei koostatud kummaski direktoraadis juhtumite puhul ametlikke juurdluskavasid. Käsiraamatu punktides 3.2.2.2(7) ja (9) kirjeldatud esialgsed töökava ettepanekud olid olemas kõigi või peaaegu kõigi juhtumite puhul (vt lisa). Isegi sellisel juhul tehti käsiraamatus soovitatud teabe esitamisel väga piiratud katseid ning mõningatel juhtudel ei esitatud mingisugust teavet. Mitmed juhtumid (vt lisa) koosnesid vaid väga lühikestest ja üldistest „soovitustest” nagu:






  — | tuleb algatada sisejuurdlus, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Direktoraatides A ja B valiti juhusliku valiku alusel analüüsiks välja 40 juhtumit. Kõnealuste juhtumite analüüsist ilmnes, et ühe erandiga (vt punkt 5.7 allpool) ei koostatud kummaski direktoraadis juhtumite puhul ametlikke juurdluskavasid. Käsiraamatu punktides 3.2.2.2(7) ja (9) kirjeldatud esialgsed töökava ettepanekud olid olemas kõigi või peaaegu kõigi juhtumite puhul (vt lisa). Isegi sellisel juhul tehti käsiraamatus soovitatud teabe esitamisel väga piiratud katseid ning mõningatel juhtudel ei esitatud mingisugust teavet. Mitmed juhtumid (vt lisa) koosnesid vaid väga lühikestest ja üldistest „soovitustest” nagu:

—

tuleb algatada sisejuurdlus,

| — | (kahtlusalune) tuleb huvitatud isikuna üle kuulata. Seejärel hinnatakse, kas ja milliseid juurdlusmeetmeid tuleb edaspidi võtta" (juhtum nr 5 lisas). |
| --- | --- |

—

(kahtlusalune) tuleb huvitatud isikuna üle kuulata. Seejärel hinnatakse, kas ja milliseid juurdlusmeetmeid tuleb edaspidi võtta" (juhtum nr 5 lisas).

| 5.2. | Enamikes esialgsete töökavade soovitustes märgitakse ainult „intervjuu X, intervjuu Y”, ilma ühegi viiteta sellele, milliseid tõendeid kõnealuselt tunnistajalt soovitakse saada või milleks kõnealuse intervjuu tulemusi kasutatakse. Mõningate juhtumite puhul (vt lisas juhtumeid nr 11, 23, 24, 25 ja 26) on hindaja lisanud lause „eesmärgiga tuvastada ...”, kuid see on pigem erand kui reegel. |
| --- | --- |

5.2.

Enamikes esialgsete töökavade soovitustes märgitakse ainult „intervjuu X, intervjuu Y”, ilma ühegi viiteta sellele, milliseid tõendeid kõnealuselt tunnistajalt soovitakse saada või milleks kõnealuse intervjuu tulemusi kasutatakse. Mõningate juhtumite puhul (vt lisas juhtumeid nr 11, 23, 24, 25 ja 26) on hindaja lisanud lause „eesmärgiga tuvastada ...”, kuid see on pigem erand kui reegel.

| 5.3. | Väga harva oli lisatud juurdluste kavandatud lõppkuupäevad või ajakavad. Juhul kui need olid lisatud, olid need meelevaldsed või ebareaalsed. Näiteks ühe juhtumi puhul (vt juhtum nr 9 lisas) esitati hinnang „kaks uurijat/10 täistööpäeva”, selgitamata, millel see hinnang põhineb. Tegelikult võttis juhtumi lahendamiseks kulunud töö aega 10 kuud. Juhtumi lahendamiseks kuluva tööaja hinnangu lisamisest esialgsesse juhtumi hinnangusse on nüüdseks suures osas loobutud. |
| --- | --- |

5.3.

Väga harva oli lisatud juurdluste kavandatud lõppkuupäevad või ajakavad. Juhul kui need olid lisatud, olid need meelevaldsed või ebareaalsed. Näiteks ühe juhtumi puhul (vt juhtum nr 9 lisas) esitati hinnang „kaks uurijat/10 täistööpäeva”, selgitamata, millel see hinnang põhineb. Tegelikult võttis juhtumi lahendamiseks kulunud töö aega 10 kuud. Juhtumi lahendamiseks kuluva tööaja hinnangu lisamisest esialgsesse juhtumi hinnangusse on nüüdseks suures osas loobutud.

| 5.4. | Märkimisväärne on esialgse töökava töötlemist käsitlevate tõendite puudumine. Juhtumite puhul ei täheldatud juhtkonna või nõukogu poolseid märkusi ega tähelepanekuid. See tähendab, et esialgne töökava ei täida oma ülesannet suunata juhtkonna otsustusprotsessi. Tuleks märkida, et käsiraamatus esitatud töökava esialgsed soovitused on mõeldud nõukogule juhtumi hindamise ajal suuniste andmiseks, et määrata kindlaks, kas OLAF hakkab vastavat juhtumit uurima või mitte. Soovitused ei ole mõeldud juurdluse käigu üldiseks suunamiseks. |
| --- | --- |

5.4.

Märkimisväärne on esialgse töökava töötlemist käsitlevate tõendite puudumine. Juhtumite puhul ei täheldatud juhtkonna või nõukogu poolseid märkusi ega tähelepanekuid. See tähendab, et esialgne töökava ei täida oma ülesannet suunata juhtkonna otsustusprotsessi. Tuleks märkida, et käsiraamatus esitatud töökava esialgsed soovitused on mõeldud nõukogule juhtumi hindamise ajal suuniste andmiseks, et määrata kindlaks, kas OLAF hakkab vastavat juhtumit uurima või mitte. Soovitused ei ole mõeldud juurdluse käigu üldiseks suunamiseks.

| 5.5. | Juhtumite uurimise alusel saadud tulemuste põhjal tundub, et pärast seda, kui nõukogu on juhtumi uurimise heaks kiitnud, juurdluse käigu kavandamiseks enam lisameetmeid ei võeta. |
| --- | --- |

5.5.

Juhtumite uurimise alusel saadud tulemuste põhjal tundub, et pärast seda, kui nõukogu on juhtumi uurimise heaks kiitnud, juurdluse käigu kavandamiseks enam lisameetmeid ei võeta.

| 5.6. | Juhul kui tegemist on järelevalvet, abi või kooskõlastamist käsitlevate juhtumitega (nagu on tegemist direktoraadi B ja mõnel juhul ka direktoraadi A puhul), on selge, et käsiraamatu punktides 3.2.2.2(7) ja (9) esialgse teabe hindamiseks kehtestatud kriteeriumid ei ole sobivad ning nende juhtumite puhul kokkusobimatust kõnealuste kriteeriumitega ette ei heideta. |
| --- | --- |

5.6.

Juhul kui tegemist on järelevalvet, abi või kooskõlastamist käsitlevate juhtumitega (nagu on tegemist direktoraadi B ja mõnel juhul ka direktoraadi A puhul), on selge, et käsiraamatu punktides 3.2.2.2(7) ja (9) esialgse teabe hindamiseks kehtestatud kriteeriumid ei ole sobivad ning nende juhtumite puhul kokkusobimatust kõnealuste kriteeriumitega ette ei heideta.

| 5.7. | On märkimisväärne, et järelevalvekomitee ei tuvastanud direktoraatides A ja B juhtumite algatamise järel ametlikke juurdluskavasid. Direktoraadis B koostatakse juhtumite ajakohastatud aruandeid siiski iga kolme kuu tagant, millega tutvustatakse üksuse juhatajale iga juurdluse juures tehtud edusamme. |
| --- | --- |

5.7.

On märkimisväärne, et järelevalvekomitee ei tuvastanud direktoraatides A ja B juhtumite algatamise järel ametlikke juurdluskavasid. Direktoraadis B koostatakse juhtumite ajakohastatud aruandeid siiski iga kolme kuu tagant, millega tutvustatakse üksuse juhatajale iga juurdluse juures tehtud edusamme.

| 5.8. | Ainsa erandina oli juhtumile lisatud juurdluskava juhtumi nr 41 puhul (vt lisas). Nimetatud juhtumit võiks teistele eeskujuks tuua: juurdluskava hõlmab esitatud süüdistuste täielikke üksikasju, juurdluse eesmärki, reaalset ajakava ning konstruktiivset esialgset töökava, milles esitatakse üksikasjalikult teostatavad juurdlustoimingud. Juurdluse käigus ajakohastati kõnealust töökava asjakohaselt, kavva tehti märkmeid juba teostatud ja siiani veel teostamata toimingute kohta ning lisati hiljem täiendavaid toiminguid. Kuigi kõnealune dokument kannab pealkirja „Töökava”, on siiski tegemist täieliku juurdluskavaga, millist järelevalvekomitee sooviks näha iga juhtumi juures. |
| --- | --- |

5.8.

Ainsa erandina oli juhtumile lisatud juurdluskava juhtumi nr 41 puhul (vt lisas). Nimetatud juhtumit võiks teistele eeskujuks tuua: juurdluskava hõlmab esitatud süüdistuste täielikke üksikasju, juurdluse eesmärki, reaalset ajakava ning konstruktiivset esialgset töökava, milles esitatakse üksikasjalikult teostatavad juurdlustoimingud. Juurdluse käigus ajakohastati kõnealust töökava asjakohaselt, kavva tehti märkmeid juba teostatud ja siiani veel teostamata toimingute kohta ning lisati hiljem täiendavaid toiminguid. Kuigi kõnealune dokument kannab pealkirja „Töökava”, on siiski tegemist täieliku juurdluskavaga, millist järelevalvekomitee sooviks näha iga juhtumi juures.

| 5.9. | Tuleb märkida, et kuigi järelevalvekomitee ei suutnud tuvastada dokumenteeritud juurdluskavasid (välja arvatud eespool punktis 5.7 osutatud erand), ei tähenda see seda, et kõigi teiste juhtumite puhul teostati juurdlus lohakalt ja pealiskaudselt: tõepoolest, paljude juhtumite puhul on selge, et juurdlus teostati eeskujulikult ning saavutati häid tulemusi. Järelevalvekomitee arvates oleks juurdluste õigeaegsust ja nende keskendumise olukorda võimalik parandada juurdluste aktiivse kavandamise kaudu. Juurdluste käigus tuleb jätkata töökavade ajakohastamist. |
| --- | --- |

5.9.

Tuleb märkida, et kuigi järelevalvekomitee ei suutnud tuvastada dokumenteeritud juurdluskavasid (välja arvatud eespool punktis 5.7 osutatud erand), ei tähenda see seda, et kõigi teiste juhtumite puhul teostati juurdlus lohakalt ja pealiskaudselt: tõepoolest, paljude juhtumite puhul on selge, et juurdlus teostati eeskujulikult ning saavutati häid tulemusi. Järelevalvekomitee arvates oleks juurdluste õigeaegsust ja nende keskendumise olukorda võimalik parandada juurdluste aktiivse kavandamise kaudu. Juurdluste käigus tuleb jätkata töökavade ajakohastamist.

| 5.10. | Järelevalvekomitee märgib, et kui direktoraadi A üksustele suunatud, tegevuskavas nr 13 sätestatud ja eespool punktides 4.3 ja 4.4 osutatud protokoll vastu võetakse ning OLAF hakkab seda kõikjal rakendama, laheneb ka enamik käesolevas arvamuses esile tõstetud probleeme. Kui kõnealune säte osutub praktikas kasulikuks, nagu järelevalvekomitee seda loodab, siis loodetavasti väljendub see ka käsiraamatus kohustusliku menetlusena. Kõnealuse küsimusega peaks tegelema peadirektor. |
| --- | --- |

5.10.

Järelevalvekomitee märgib, et kui direktoraadi A üksustele suunatud, tegevuskavas nr 13 sätestatud ja eespool punktides 4.3 ja 4.4 osutatud protokoll vastu võetakse ning OLAF hakkab seda kõikjal rakendama, laheneb ka enamik käesolevas arvamuses esile tõstetud probleeme. Kui kõnealune säte osutub praktikas kasulikuks, nagu järelevalvekomitee seda loodab, siis loodetavasti väljendub see ka käsiraamatus kohustusliku menetlusena. Kõnealuse küsimusega peaks tegelema peadirektor.

6.   Soovitused

| 6.1. | Järelevalvekomitee soovitab, et operatiivtööga tegelevates direktoraatides võetaks kasutusele järjepidev ja soovitavalt ühtne lähenemine juhtumite strateegilisele kavandamisele. |
| --- | --- |

6.1.

Järelevalvekomitee soovitab, et operatiivtööga tegelevates direktoraatides võetaks kasutusele järjepidev ja soovitavalt ühtne lähenemine juhtumite strateegilisele kavandamisele.

| 6.2. | Järelevalvekomitee soovitab OLAFil uurida, millist teavet ta juhtumite esialgseks hindamiseks vajab, et nõukogul oleks võimalik teha põhjendatud otsus vastava juhtumi uurimise algatamise kohta ning dokumendi vorm peaks seda väljendama. Praeguse seisuga on vormi koostamine jäetud iga juhtumi hindaja ning üksuse juhataja otsustada ning see ei ole kuidagi seotud käsiraamatus esitatud kriteeriumidega, kuna nõukogu ei kasuta seda aktiivselt. |
| --- | --- |

6.2.

Järelevalvekomitee soovitab OLAFil uurida, millist teavet ta juhtumite esialgseks hindamiseks vajab, et nõukogul oleks võimalik teha põhjendatud otsus vastava juhtumi uurimise algatamise kohta ning dokumendi vorm peaks seda väljendama. Praeguse seisuga on vormi koostamine jäetud iga juhtumi hindaja ning üksuse juhataja otsustada ning see ei ole kuidagi seotud käsiraamatus esitatud kriteeriumidega, kuna nõukogu ei kasuta seda aktiivselt.

| 6.3. | Järelevalvekomitee soovitab, et nõukogu kontrolliks esialgset töökava üksikasjalikumalt ja tähelepanelikumalt ning teeks konstruktiivseid ettepanekuid, mida saaks hiljem juurdluses kasutada. |
| --- | --- |

6.3.

Järelevalvekomitee soovitab, et nõukogu kontrolliks esialgset töökava üksikasjalikumalt ja tähelepanelikumalt ning teeks konstruktiivseid ettepanekuid, mida saaks hiljem juurdluses kasutada.

| 6.4. | Kokkuvõtlikult peaks OLAF kaaluma juurdluste kavandamist käsitleva kaheastmelise lähenemisviisi kasutuselevõtmist; see koosneks esialgsest hindamisetapist ning juhtumi algatamise järgsest palju üksikasjalikumast kavast. |
| --- | --- |

6.4.

Kokkuvõtlikult peaks OLAF kaaluma juurdluste kavandamist käsitleva kaheastmelise lähenemisviisi kasutuselevõtmist; see koosneks esialgsest hindamisetapist ning juhtumi algatamise järgsest palju üksikasjalikumast kavast.

| 6.5. | Järelevalvekomitee soovitab, et OLAF koostaks juurdluskava mudeli. Kuigi ükski juurdlus ei ole täpselt samasugune, on neis piisavalt ühiseid jooni, mis peaksid igas juurdluskavas esindatud olema. Need on hindamisetapis ja juhtumi kohta juurdluse algatamise etapis erinevad. Hindamisetapis võib nende ühiste joonte hulka kuuluda näiteks:






  i) | Juurdluse eesmärk ja ulatus:






  — | Milline on uurimisele kuuluv väidetav pettus / eeskirjade eiramine? |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.

Järelevalvekomitee soovitab, et OLAF koostaks juurdluskava mudeli. Kuigi ükski juurdlus ei ole täpselt samasugune, on neis piisavalt ühiseid jooni, mis peaksid igas juurdluskavas esindatud olema. Need on hindamisetapis ja juhtumi kohta juurdluse algatamise etapis erinevad. Hindamisetapis võib nende ühiste joonte hulka kuuluda näiteks:

i)

Juurdluse eesmärk ja ulatus:

—

Milline on uurimisele kuuluv väidetav pettus / eeskirjade eiramine?

| — | Kas tegemist on kriminaal-, distsiplinaar- või haldusrikkumisega? |
| --- | --- |

—

Kas tegemist on kriminaal-, distsiplinaar- või haldusrikkumisega?

| — | Millist liiki tõendeid tuleb teabe tõendamiseks ja/või ümber lükkamiseks koguda? |
| --- | --- |

—

Millist liiki tõendeid tuleb teabe tõendamiseks ja/või ümber lükkamiseks koguda?

| — | Kust on tõendeid kõige tõenäolisem leida? |
| --- | --- |

—

Kust on tõendeid kõige tõenäolisem leida?

| ii) | Juhtumiga seotud rahasumma, mida arvatakse olevat võimalik sisse nõuda ning milliseid dokumentaalseid tõendeid (ning võimalikke piiranguid) selle tõestamiseks oleks vaja? |
| --- | --- |

ii)

Juhtumiga seotud rahasumma, mida arvatakse olevat võimalik sisse nõuda ning milliseid dokumentaalseid tõendeid (ning võimalikke piiranguid) selle tõestamiseks oleks vaja?

| iii) | Kui mitut uurijat, uurimisega seotud ametnikku ning õigusnõustajat kavatsetakse juurdluses kasutada? |
| --- | --- |

iii)

Kui mitut uurijat, uurimisega seotud ametnikku ning õigusnõustajat kavatsetakse juurdluses kasutada?

| iv) | Juurdluse arvatav ajakava, võttes arvesse asjaolu, et juhtum saadetakse tõenäoliselt liikmesriikide õigusasutustele, kus võidakse siseriiklike õigusaktidega kehtestada ajalisi piiranguid, mis võivad süüdistuse esitamist ajaliselt piirata. |
| --- | --- |

iv)

Juurdluse arvatav ajakava, võttes arvesse asjaolu, et juhtum saadetakse tõenäoliselt liikmesriikide õigusasutustele, kus võidakse siseriiklike õigusaktidega kehtestada ajalisi piiranguid, mis võivad süüdistuse esitamist ajaliselt piirata.

| 6.6. | Järelevalvekomitee soovitab juurdluskava pärast nõukogu otsust juurdluse algatamise kohta uuesti läbi vaadata. Juurdluskava hakkab arvatavasti koosnema juurdluse igat etappi hõlmavatest, palju suunavamatest ja üksikasjalikumatest ülesannetest ning ajakavadest koos arvatavate kulude ning juurdluse iga etapi jaoks soovitavate meetmetega. |
| --- | --- |

6.6.

Järelevalvekomitee soovitab juurdluskava pärast nõukogu otsust juurdluse algatamise kohta uuesti läbi vaadata. Juurdluskava hakkab arvatavasti koosnema juurdluse igat etappi hõlmavatest, palju suunavamatest ja üksikasjalikumatest ülesannetest ning ajakavadest koos arvatavate kulude ning juurdluse iga etapi jaoks soovitavate meetmetega.

| 6.7. | Lähetuste lisamisel tuleb kavandamisetapis olla tähelepanelik, et ühenduse vahendite kasutamine oleks tagatud kõige tõhusamal viisil. Lisaks sellele tuleks juurdluskava koostamisel arvestada prioriteetseid juhtumeid ning olemasolevaid vahendeid. |
| --- | --- |

6.7.

Lähetuste lisamisel tuleb kavandamisetapis olla tähelepanelik, et ühenduse vahendite kasutamine oleks tagatud kõige tõhusamal viisil. Lisaks sellele tuleks juurdluskava koostamisel arvestada prioriteetseid juhtumeid ning olemasolevaid vahendeid.

| 6.8. | Tuleks rõhutada, et juurdluskava puhul on tegemist dünaamilise dokumendiga, mida vaadatakse juurdluse käigus toimunud muutuste valguses korrapäraselt läbi. Juurdluskavast on uurijale, üksuse juhatajale ning direktorile kohe selge, kas juhtumi uurimine kulgeb sujuvalt või esineb juurdluses probleeme. Hästi koostatud juurdluskava võimaldab üksuse juhil kohe aru saada:






  — | etapist, kuhu juurdluse käigus on jõutud, |
| --- | --- | --- |

6.8.

Tuleks rõhutada, et juurdluskava puhul on tegemist dünaamilise dokumendiga, mida vaadatakse juurdluse käigus toimunud muutuste valguses korrapäraselt läbi. Juurdluskavast on uurijale, üksuse juhatajale ning direktorile kohe selge, kas juhtumi uurimine kulgeb sujuvalt või esineb juurdluses probleeme. Hästi koostatud juurdluskava võimaldab üksuse juhil kohe aru saada:

—

etapist, kuhu juurdluse käigus on jõutud,

| — | kas tähtaegadest on kinni peetud, |
| --- | --- |

—

kas tähtaegadest on kinni peetud,

| — | kas tähtaegu tuleks uute prioriteetide tõttu muuta, |
| --- | --- |

—

kas tähtaegu tuleks uute prioriteetide tõttu muuta,

| — | kas iga uurija on kavandatud ülesanded täide viinud, |
| --- | --- |

—

kas iga uurija on kavandatud ülesanded täide viinud,

| — | kas iga uurija on järgmisteks nädalateks ülesandeid kavandanud. |
| --- | --- |

—

kas iga uurija on järgmisteks nädalateks ülesandeid kavandanud.

| 6.9. | Järelevalvekomitee loodab enne oma volituste lõppu hinnata, kas ja mis ulatuses on OLAF kõnealuseid juurdluste kavandamist käsitlevaid soovitusi rakendanud. |
| --- | --- |

6.9.

Järelevalvekomitee loodab enne oma volituste lõppu hinnata, kas ja mis ulatuses on OLAF kõnealuseid juurdluste kavandamist käsitlevaid soovitusi rakendanud.

---

(1)  Arvamus 2/2009

1

---

6. LISA

ARVAMUS nr 5/2010

Põhiõiguste tagamine ja menetluslike tagatiste rakendamine Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluste raames

Brüssel, 29. november 2010

SISUKORD

| 1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Arvamuse eesmärk ja koostamise metoodika |
| --- | --- |

1.1.

| 2. | Üldpõhimõtted, mida OLAF peab järgima |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Erapooletuse nõue juurdluste läbiviimisel |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Juurdluste mõistlik kestus |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Juurdluse konfidentsiaalsus |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | Menetluslikud tagatised |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Sisejuurdlused |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Juurdluse algatamine |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.1.1. | Asjaomase isiku õigus olla informeeritud enda kaasamisest juurdlusse |
| --- | --- |

3.1.1.1.

| 3.1.2. | Juurdluse läbiviimine |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.2.1. | OLAFi töötajate kirjaliku loa nõue |
| --- | --- |

3.1.2.1.

| 3.1.2.2. | Asjaomase isiku õigus väljendada oma seisukohti kõigi temaga seotud asjaolude kohta |
| --- | --- |

3.1.2.2.

| 3.1.2.3. | Õigus väljendada oma seisukohti vabalt valitud ametlikus keeles |
| --- | --- |

3.1.2.3.

| 3.1.2.4. | Õigus kasutada vabalt valitud isiku abi |
| --- | --- |

3.1.2.4.

| 3.1.2.5. | Õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu |
| --- | --- |

3.1.2.5.

| 3.1.2.6. | Õigus isikuandmete kaitsele |
| --- | --- |

3.1.2.6.

| 3.1.2.7. | Õigus tutvuda juurdlusdokumentidega ja lõpparuandega |
| --- | --- |

3.1.2.7.

| 3.1.3. | Juurdluse lõpetamine |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.3.1. | Kohustus mainida asjaomase isiku tähelepanekuid juurdluse tulemusel tehtud järeldustes |
| --- | --- |

3.1.3.1.

| 3.1.3.2. | Asjaomase isiku õigus saada teavet juurdluse lõpetamise kohta |
| --- | --- |

3.1.3.2.

| 3.2. | Välisjuurdlused |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Juurdluse algatamine |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.1.1. | Asjaomase isiku teavitamine |
| --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.2. | Juurdluse läbiviimine |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.2.1 | OLAFi töötajate kirjaliku loa nõue |
| --- | --- |

3.2.2.1

| 3.2.2.2. | Asjaomase isiku õigus väljendada oma seisukohti |
| --- | --- |

3.2.2.2.

| 3.2.2.3. | Õigus väljendada oma seisukohti vabalt valitud ametlikus keeles |
| --- | --- |

3.2.2.3.

| 3.2.2.4. | Õigus kasutada vabalt valitud isiku abi ning kliendi ja advokaadi vahelise kirjavahetuse konfidentsiaalsus |
| --- | --- |

3.2.2.4.

| 3.2.2.5. | Õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu |
| --- | --- |

3.2.2.5.

| 3.2.3. | Juurdluse lõpetamine |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.3.1. | Võimalus saada teavet juurdluse lõpetamise kohta |
| --- | --- |

3.2.3.1.

LISA

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | Euroopa Pettustevastasel Ametil (edaspidi „OLAF”) on ulatuslikud volitused haldusjuurdluste läbiviimiseks, et võidelda tulemuslikult pettuste, korruptsiooni ja mis tahes muu ELi finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu. Kõnealuste volituste teostamisel tuleb ennekõike tagada inimõigused ja põhivabadused (1). Lissaboni leping, millega põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) siduvaks muudeti, tugevdas nimetatud kohustust veelgi. Samuti tuleb täita ühenduse õiguses, eriti Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollis ning Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes sätestatud eeskirju. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Pettustevastasel Ametil (edaspidi „OLAF”) on ulatuslikud volitused haldusjuurdluste läbiviimiseks, et võidelda tulemuslikult pettuste, korruptsiooni ja mis tahes muu ELi finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu. Kõnealuste volituste teostamisel tuleb ennekõike tagada inimõigused ja põhivabadused (1). Lissaboni leping, millega põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) siduvaks muudeti, tugevdas nimetatud kohustust veelgi. Samuti tuleb täita ühenduse õiguses, eriti Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollis ning Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes sätestatud eeskirju.

| 2. | Järelevalvekomitee (edaspidi „komitee”) tuletab meelde OLAFi eripära: tegemist on juurdlusteenistusega; see tegutseb ennekõike haldusküsimuste valdkonnas; ameti töö tulemusel võidakse algatada kohtu-, finants- või distsiplinaarmenetlusi, mille raames tuleb täiel määrala tagada kõik põhiõigused. Seega on OLAFi teatavaid juurdlustoiminguid ühenduse kohtupraktikas käsitatud ettevalmistavate toimingutena, mis isikut ei kahjusta ning mida ei saa seetõttu tühistada (2). Ettevalmistavate juurdluste käigus esinevad oluliste menetlusnormide rikkumised võiksid OLAFi juurdluste alusel vastu võetavate lõppotsuste seaduslikkuse siiski küsimärgi alla seada (3). Lisaks võiksid need kaasa tuua komisjoni vastutuse. |
| --- | --- |

2.

Järelevalvekomitee (edaspidi „komitee”) tuletab meelde OLAFi eripära: tegemist on juurdlusteenistusega; see tegutseb ennekõike haldusküsimuste valdkonnas; ameti töö tulemusel võidakse algatada kohtu-, finants- või distsiplinaarmenetlusi, mille raames tuleb täiel määrala tagada kõik põhiõigused. Seega on OLAFi teatavaid juurdlustoiminguid ühenduse kohtupraktikas käsitatud ettevalmistavate toimingutena, mis isikut ei kahjusta ning mida ei saa seetõttu tühistada (2). Ettevalmistavate juurdluste käigus esinevad oluliste menetlusnormide rikkumised võiksid OLAFi juurdluste alusel vastu võetavate lõppotsuste seaduslikkuse siiski küsimärgi alla seada (3). Lisaks võiksid need kaasa tuua komisjoni vastutuse.

| 3. | Seetõttu on menetluslike tagatiste järgimine OLAFi juurdluste haldusfaasis äärmiselt oluline. Lisaks on järelevalvekomitee arvamusel, et OLAFi tegevuse tõhusus ja efektiivsus sõltub otseselt põhiõiguste tagamisest ja menetluslike tagatiste rakendamisest. Samuti on see äärmiselt tähtis OLAFi maine seisukohast. Kui OLAFi usaldusväärsus satuks küsimärgi alla, võidaks sellele suuremat survet avaldada ja selle iseseisvust rünnata. |
| --- | --- |

3.

Seetõttu on menetluslike tagatiste järgimine OLAFi juurdluste haldusfaasis äärmiselt oluline. Lisaks on järelevalvekomitee arvamusel, et OLAFi tegevuse tõhusus ja efektiivsus sõltub otseselt põhiõiguste tagamisest ja menetluslike tagatiste rakendamisest. Samuti on see äärmiselt tähtis OLAFi maine seisukohast. Kui OLAFi usaldusväärsus satuks küsimärgi alla, võidaks sellele suuremat survet avaldada ja selle iseseisvust rünnata.

1.1.   
  Arvamuse eesmärk ja koostamise metoodika

| 4. | Komitee on pidevalt rõhutanud, et menetlusnormid peavad olema piisavalt täpsed ja juurdluse eri etappidega kohandatud. Teatava selgete eeskirjade kogumi täitmine võimaldaks tagada nii juurdluste kvaliteedi, tõhususe, läbipaistvuse ja sõltumatuse kui ka kooskõla seaduslikkuse ja õiguskindluse põhimõtetega. |
| --- | --- |

4.

Komitee on pidevalt rõhutanud, et menetlusnormid peavad olema piisavalt täpsed ja juurdluse eri etappidega kohandatud. Teatava selgete eeskirjade kogumi täitmine võimaldaks tagada nii juurdluste kvaliteedi, tõhususe, läbipaistvuse ja sõltumatuse kui ka kooskõla seaduslikkuse ja õiguskindluse põhimõtetega.

| 5. | Kõnealused eeskirjad sisalduvad osaliselt kehtivas õiguses ja OLAFi menetluskorda käsitlevas käsiraamatus (edaspidi „käsiraamat”). Rakendatavad põhimõtted on siiski esitatud paljudes eri tekstides (määrused (EÜ) nr 1073/1999 ja (EÜ, Euratom) nr 2185/96, institutsioonidevaheline kokkulepe, ametnike personalieeskirjad jne) ning vajavad selgitamist. Seoses sellega peab komitee äärmiselt oluliseks, et määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames leiaksid täpsustamist ka OLAFi volitused (4). Komitee loodab, et ka käesolev arvamus aitab arutelule kaasa. |
| --- | --- |

5.

Kõnealused eeskirjad sisalduvad osaliselt kehtivas õiguses ja OLAFi menetluskorda käsitlevas käsiraamatus (edaspidi „käsiraamat”). Rakendatavad põhimõtted on siiski esitatud paljudes eri tekstides (määrused (EÜ) nr 1073/1999 ja (EÜ, Euratom) nr 2185/96, institutsioonidevaheline kokkulepe, ametnike personalieeskirjad jne) ning vajavad selgitamist. Seoses sellega peab komitee äärmiselt oluliseks, et määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames leiaksid täpsustamist ka OLAFi volitused (4). Komitee loodab, et ka käesolev arvamus aitab arutelule kaasa.

| 6. | Lähtuvalt juurdluste korrapärase kontrollimise käigus saadud kogemustest ja rollist, mida Euroopa Kohus tunnustas kohtuotsuses Franchet ja Byk versus komisjon, (5) kontrollis komitee 28 juurdlust, mille raames OLAF pidi ajavahemikus detsembrist 2009 kuni oktoobrini 2010 edastama riiklikele kohtuasutustele teavet, (6) nagu näiteks juurdlusaruandeid ning kohtu- ja õigusabiüksuse koostatud kokkuvõtteid, milles antakse ülevaade sellest, kuidas menetluslikke tagatisi on juurdluse käigus järgitud (7). Samuti analüüsiti praegust õiguslikku ja praktilist raamistikku ning määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformiga seotud õigusaktide ettepanekuid (8). |
| --- | --- |

6.

Lähtuvalt juurdluste korrapärase kontrollimise käigus saadud kogemustest ja rollist, mida Euroopa Kohus tunnustas kohtuotsuses Franchet ja Byk versus komisjon, (5) kontrollis komitee 28 juurdlust, mille raames OLAF pidi ajavahemikus detsembrist 2009 kuni oktoobrini 2010 edastama riiklikele kohtuasutustele teavet, (6) nagu näiteks juurdlusaruandeid ning kohtu- ja õigusabiüksuse koostatud kokkuvõtteid, milles antakse ülevaade sellest, kuidas menetluslikke tagatisi on juurdluse käigus järgitud (7). Samuti analüüsiti praegust õiguslikku ja praktilist raamistikku ning määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformiga seotud õigusaktide ettepanekuid (8).

| 7. | Komitee esitab käesolevas arvamuses soovitused, mille eesmärgiks on tuua selgust nende üldpõhimõtete rakendamisse, millest OLAF peab oma volituste teostamisel juhinduma, ning juurdluse eri etappides järgitavate menetluslike tagatistega seotud küsimustesse. Arvamusel on ka mitu lisa, millest eriti oluline on põhiõiguste ja menetluslike tagatiste järgimisega seotud hindamistabeli ettepanek, millest uurijad saaksid oma töös juhinduda (9). |
| --- | --- |

7.

Komitee esitab käesolevas arvamuses soovitused, mille eesmärgiks on tuua selgust nende üldpõhimõtete rakendamisse, millest OLAF peab oma volituste teostamisel juhinduma, ning juurdluse eri etappides järgitavate menetluslike tagatistega seotud küsimustesse. Arvamusel on ka mitu lisa, millest eriti oluline on põhiõiguste ja menetluslike tagatiste järgimisega seotud hindamistabeli ettepanek, millest uurijad saaksid oma töös juhinduda (9).

2.   ÜLDPÕHIMÕTTED, MIDA OLAF PEAB JÄRGIMA

| 8. | OLAFi juurdlusi tuleb läbi viia kooskõlas teatavate eeskirjade ja põhimõtetega: seaduslikkus, proportsionaalsus, erapooletus, objektiivsus, õiglus, mõistlik kestus, süütuse presumptsioon, konfidentsiaalsus ja ametisaladus jms. Komitee otsustas vaadelda üksnes selliseid põhimõtteid, mis võivad mõjutada OLAFi sõltumatust ja mille puhul on OLAFiga seoses välja kujunenud kohtupraktika. |
| --- | --- |

8.

OLAFi juurdlusi tuleb läbi viia kooskõlas teatavate eeskirjade ja põhimõtetega: seaduslikkus, proportsionaalsus, erapooletus, objektiivsus, õiglus, mõistlik kestus, süütuse presumptsioon, konfidentsiaalsus ja ametisaladus jms. Komitee otsustas vaadelda üksnes selliseid põhimõtteid, mis võivad mõjutada OLAFi sõltumatust ja mille puhul on OLAFiga seoses välja kujunenud kohtupraktika.

| 9. | Samuti soovib komitee meelde tuletada, et OLAFi teenistujatel on võimalik esitada komitee esimehele mis tahes faktilisi andmeid või tõendeid OLAFi kutsetegevusega seotud võimaliku ebaseadusliku tegevuse või tõsiste juhtumite kohta, mis on neile teatavaks saanud (10). |
| --- | --- |

9.

Samuti soovib komitee meelde tuletada, et OLAFi teenistujatel on võimalik esitada komitee esimehele mis tahes faktilisi andmeid või tõendeid OLAFi kutsetegevusega seotud võimaliku ebaseadusliku tegevuse või tõsiste juhtumite kohta, mis on neile teatavaks saanud (10).

2.1.   
  Erapooletuse nõue juurdluste läbiviimisel

| 10. | Erapooletuse nõue juurdluste läbiviimisel käib käsikäes OLAFi tegevuse sõltumatusega. See eeldab, et ametnikel ei tohi olla mingeid eelarvamusi ega huvide konflikte (11). Liidu kohus on esitanud viimati nimetatud mõiste laia tõlgenduse, mille kohaselt seda määratletakse järgmiselt: „mis tahes asjaolu, mille puhul ametnikule, kes peab vastu võtma otsuse, peab olema piisavalt arusaadav, et kolmandate isikute silmis võib see mõjutada tema sõltumatust asjakohases küsimuses” (12). |
| --- | --- |

10.

Erapooletuse nõue juurdluste läbiviimisel käib käsikäes OLAFi tegevuse sõltumatusega. See eeldab, et ametnikel ei tohi olla mingeid eelarvamusi ega huvide konflikte (11). Liidu kohus on esitanud viimati nimetatud mõiste laia tõlgenduse, mille kohaselt seda määratletakse järgmiselt: „mis tahes asjaolu, mille puhul ametnikule, kes peab vastu võtma otsuse, peab olema piisavalt arusaadav, et kolmandate isikute silmis võib see mõjutada tema sõltumatust asjakohases küsimuses” (12).

| 11. | Komitee väljendab kahetsust, et vaatamata korduvalt esitatud soovitustele (13) ei ole meetmed, mida OLAF on võtnud rangete sisekontrollimehhanismide loomiseks, mida on vaja OLAFi sõltumatust ja mainet kahjustada võivate mis tahes huvide konfliktide vältimiseks, siiski piisavad. Käsiraamatus on ette nähtud, et uurijad peavad võimalikest konfliktidest peadirektorile teatama, kuid selles ei mainita kohustust jätta juurdlusdokumentidest välja võimalikud järeldused, mis võiksid juurdlusaruannet kallutada (14). Komitee on tuvastanud juhtumeid, kus uurijaid on juurdluse käigus ametiülesannetest vabastatud, ilma et seda oleks kuidagi põhjendatud. Komitee on seisukohal, et selline põhjendamine on äärmiselt oluline, et teada, millistel põhjustel uurija võidakse juurdlusest kõrvaldada. |
| --- | --- |

11.

Komitee väljendab kahetsust, et vaatamata korduvalt esitatud soovitustele (13) ei ole meetmed, mida OLAF on võtnud rangete sisekontrollimehhanismide loomiseks, mida on vaja OLAFi sõltumatust ja mainet kahjustada võivate mis tahes huvide konfliktide vältimiseks, siiski piisavad. Käsiraamatus on ette nähtud, et uurijad peavad võimalikest konfliktidest peadirektorile teatama, kuid selles ei mainita kohustust jätta juurdlusdokumentidest välja võimalikud järeldused, mis võiksid juurdlusaruannet kallutada (14). Komitee on tuvastanud juhtumeid, kus uurijaid on juurdluse käigus ametiülesannetest vabastatud, ilma et seda oleks kuidagi põhjendatud. Komitee on seisukohal, et selline põhjendamine on äärmiselt oluline, et teada, millistel põhjustel uurija võidakse juurdlusest kõrvaldada.

Praeguseid juurdluste erapooletuse kontrollimise mehhanisme tuleb tugevdada:

| i) | kõik otsused, mille kohaselt OLAFi ametnikke juurdluse käigus ametiülesannetest vabastatakse, peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud; |
| --- | --- |

i)

kõik otsused, mille kohaselt OLAFi ametnikke juurdluse käigus ametiülesannetest vabastatakse, peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud;

| ii) | käsiraamatus tuleb ette näha, et huvide konflikti korral tuleb juurdlusdokumentidest välja jätta järeldused, mis võivad olla kallutatud. |
| --- | --- |

ii)

käsiraamatus tuleb ette näha, et huvide konflikti korral tuleb juurdlusdokumentidest välja jätta järeldused, mis võivad olla kallutatud.

Komitee väljendab rahulolu sellega, et erapooletuse põhimõte on kaasatud määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformiettepanekutes loetletud tagatiste hulka (15).

2.2.   
  Juurdluste mõistlik kestus

| 12. | Asjaomaste isikute õigus sellele, et OLAF menetleks nendega seotud küsimusi mõistliku aja jooksul, on tagatud harta artikliga 41. |
| --- | --- |

12.

Asjaomaste isikute õigus sellele, et OLAF menetleks nendega seotud küsimusi mõistliku aja jooksul, on tagatud harta artikliga 41.

| 13. | Juurdluse asjaolude ja keerukuse suhtes ebaproportsionaalne kestus võib negatiivselt mõjutada nii asjaomaste isikute õigust kaitsele kui ka juurdluste edasist käiku. Nii leiti näiteks komisjoni konkurentsi valdkonnaga seotud inspektsiooni puhul, et aja möödudes muutub tõendite, eriti süüdistatava poolt tunnistajate ütluste kogumine raskemaks või koguni ebatõenäoliseks (16). Samuti võib haldus-, distsiplinaar- või kohtulikku järelevalvet kahjustada näiteks asjaolude aegumine, (17) riiklike kohtuasutuste motivatsioonipuudus menetluste läbiviimisel riikides, kellele menetluste otstarbekus on teada, või haldusmenetluse mõistliku tähtaja ületamine (18). |
| --- | --- |

13.

Juurdluse asjaolude ja keerukuse suhtes ebaproportsionaalne kestus võib negatiivselt mõjutada nii asjaomaste isikute õigust kaitsele kui ka juurdluste edasist käiku. Nii leiti näiteks komisjoni konkurentsi valdkonnaga seotud inspektsiooni puhul, et aja möödudes muutub tõendite, eriti süüdistatava poolt tunnistajate ütluste kogumine raskemaks või koguni ebatõenäoliseks (16). Samuti võib haldus-, distsiplinaar- või kohtulikku järelevalvet kahjustada näiteks asjaolude aegumine, (17) riiklike kohtuasutuste motivatsioonipuudus menetluste läbiviimisel riikides, kellele menetluste otstarbekus on teada, või haldusmenetluse mõistliku tähtaja ületamine (18).

| 14. | Komitee tähelepanekute kohaselt pikeneb juurdluste kestus mitme asjaolu tulemusel:






  a) | teatavate juurdluste läbiviimisel ilmnevad probleemid, nagu näiteks juurdluse eest vastutavate isikute vahetumine. Komitee möönab, et OLAFil võib esineda administratiivseid raskusi, kuid tuletab siiski meelde, et juurdluste eest vastutavad isikud ei pea nimetatud raskuste tagajärgi kandma (19); |
| --- | --- | --- |

14.

Komitee tähelepanekute kohaselt pikeneb juurdluste kestus mitme asjaolu tulemusel:

a)

teatavate juurdluste läbiviimisel ilmnevad probleemid, nagu näiteks juurdluse eest vastutavate isikute vahetumine. Komitee möönab, et OLAFil võib esineda administratiivseid raskusi, kuid tuletab siiski meelde, et juurdluste eest vastutavad isikud ei pea nimetatud raskuste tagajärgi kandma (19);

| b) | ebapiisav hierarhiline kontroll juurdluste kestuse tegelike põhjenduste, (20) juurdluste lõpuleviimise aja hindamise, teostatavate juurdlustoimingute kavandamise (21) ja juurdluste tegeliku käigu üle (näiteks tuvastas komitee teatavate juurdluste puhul kuni aasta pikkuseid põhjendamata seisakuid (22). |
| --- | --- |

b)

ebapiisav hierarhiline kontroll juurdluste kestuse tegelike põhjenduste, (20) juurdluste lõpuleviimise aja hindamise, teostatavate juurdlustoimingute kavandamise (21) ja juurdluste tegeliku käigu üle (näiteks tuvastas komitee teatavate juurdluste puhul kuni aasta pikkuseid põhjendamata seisakuid (22).

| 15. | Samuti nentis komitee, et teatavate toimikute puhul on koostatud perioodilisi aruandeid (mis hõlmavad ajavahemikke 3 kuust 18 kuuni) juurdluse edenemise kohta. Kõnealused aruanded ei hõlma siiski kogu juurdluse aega ning juurdluse lõpuleviimiseks kuluva aja prognoos on mõnikord liiga spekulatiivne (23). |
| --- | --- |

15.

Samuti nentis komitee, et teatavate toimikute puhul on koostatud perioodilisi aruandeid (mis hõlmavad ajavahemikke 3 kuust 18 kuuni) juurdluse edenemise kohta. Kõnealused aruanded ei hõlma siiski kogu juurdluse aega ning juurdluse lõpuleviimiseks kuluva aja prognoos on mõnikord liiga spekulatiivne (23).

Komitee nendib, et vaatamata korduvalt esitatud ettepanekutele ei rakendata juurdluste kestuse korrapärase kontrolli tagamiseks võetud meetmeid piisavalt süstemaatiliselt.

Komitee tuletab meelde, et vaja on:

| i) | tõhustada kontrolli 9 kuu aruannete koostamise üle (24) ja nõuda süstemaatiliselt korrapäraste aruannete koostamist ka pärast nimetatud tähtaega; |
| --- | --- |

i)

tõhustada kontrolli 9 kuu aruannete koostamise üle (24) ja nõuda süstemaatiliselt korrapäraste aruannete koostamist ka pärast nimetatud tähtaega;

| ii) | seada sisse operatiivtegevuses esinevatest üle kolme kuu pikkustest seisakutest teatamise mehhanism (kolme kuu nimekiri, (25) millele lisandub automaatne teade juhtumite haldussüsteemis CMS). |
| --- | --- |

ii)

seada sisse operatiivtegevuses esinevatest üle kolme kuu pikkustest seisakutest teatamise mehhanism (kolme kuu nimekiri, (25) millele lisandub automaatne teade juhtumite haldussüsteemis CMS).

Komitee nendib, et korrapäraselt toimuvad operatiivkoosolekud on aidanud juurdluste kestust ohjata (26) ja kutsub neid edaspidigi korraldama.

Komitee väljendab rahulolu sellega, et juurdluste mõistlik kestus on kaasatud määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformiettepanekutes loetletud tagatiste hulka (27).

2.3.   
  Juurdluse konfidentsiaalsus

| 16. | Juurdluste konfidentsiaalsuse nõue on sätestatud määruse (EÜ) nr 1073/1999 artiklis 8. Samuti tuleneb see hartaga tagatud hea halduse põhimõttest (õigus sellele, et isikut puudutavaid juhtumeid uuritakse konfidentsiaalsust järgides (28). Selle eesmärgiks on tagada juurdluse konfidentsiaalsus ja süütuse presumptsiooni põhimõttest kinnipidamine (eriti seoses selliste ametnike ja teenistujate mainega, keda OLAFi juurdlused puudutavad (29) ning isikuandmete konfidentsiaalsus (30). |
| --- | --- |

16.

Juurdluste konfidentsiaalsuse nõue on sätestatud määruse (EÜ) nr 1073/1999 artiklis 8. Samuti tuleneb see hartaga tagatud hea halduse põhimõttest (õigus sellele, et isikut puudutavaid juhtumeid uuritakse konfidentsiaalsust järgides (28). Selle eesmärgiks on tagada juurdluse konfidentsiaalsus ja süütuse presumptsiooni põhimõttest kinnipidamine (eriti seoses selliste ametnike ja teenistujate mainega, keda OLAFi juurdlused puudutavad (29) ning isikuandmete konfidentsiaalsus (30).

| 17. | Komitee nendib, et käsiraamatus ei anta selgeid juhtnööre konfidentsiaalsuse nõude täitmise konkreetsete tingimuste kohta. |
| --- | --- |

17.

Komitee nendib, et käsiraamatus ei anta selgeid juhtnööre konfidentsiaalsuse nõude täitmise konkreetsete tingimuste kohta.

| 18. | Konkreetsemalt tuleb teabe edastamisega seoses eristada kaht tüüpi olukordi: juhtumid, kus OLAF peab teavet edastama riiklikele institutsioonidele ja/või asutustele, ning juhtumid, kus OLAF peab vastama kolmanda isiku teabetaotlusele. |
| --- | --- |

18.

Konkreetsemalt tuleb teabe edastamisega seoses eristada kaht tüüpi olukordi: juhtumid, kus OLAF peab teavet edastama riiklikele institutsioonidele ja/või asutustele, ning juhtumid, kus OLAF peab vastama kolmanda isiku teabetaotlusele.

—   Teabe edastamine OLAFi poolt

| 19. | OLAFi juurdlustega seotud teabe edastamise korral peab üheaegselt olema täidetud kaks tingimust: i) adressaadi „vajadus teada” (need to know) ja ii) edastamise konkreetsed eesmärgid (näiteks juurdluse järelmeetmete võtmine, ettevõtja sisestamine varajase hoiatamise süsteemi jms) (31). |
| --- | --- |

19.

OLAFi juurdlustega seotud teabe edastamise korral peab üheaegselt olema täidetud kaks tingimust: i) adressaadi „vajadus teada” (need to know) ja ii) edastamise konkreetsed eesmärgid (näiteks juurdluse järelmeetmete võtmine, ettevõtja sisestamine varajase hoiatamise süsteemi jms) (31).

| 20. | Komitee nendib, et säärase ebaselguse tõttu ei koostata ühetaoliselt ka jaotuslehti („dissemination sheet”), milles on loetletud institutsioone või liikmesriike esindavad isikud, kellel on ametiülesannete tõttu õigus OLAFi juurdluste raames edastatud või kogutud teavet saada. Nimetatud dokumente ei koostata kõigi juurdluste puhul ja need ei hõlma kogu edastatavat teavet. |
| --- | --- |

20.

Komitee nendib, et säärase ebaselguse tõttu ei koostata ühetaoliselt ka jaotuslehti („dissemination sheet”), milles on loetletud institutsioone või liikmesriike esindavad isikud, kellel on ametiülesannete tõttu õigus OLAFi juurdluste raames edastatud või kogutud teavet saada. Nimetatud dokumente ei koostata kõigi juurdluste puhul ja need ei hõlma kogu edastatavat teavet.

| 21. | Komitee tuvastas eksimusi ka teabe edastamisel (32). |
| --- | --- |

21.

Komitee tuvastas eksimusi ka teabe edastamisel (32).

—   OLAFi vastus kolmanda isiku teabetaotlusele või dokumentidega tutvumise taotlusele

| 22. | Kolmandad isikud esitavad OLAFile sageli taotlusi pooleliolevate juurdluste või lõpetatud juhtumitega seotud teabe saamiseks või dokumentidega tutvumiseks. Liidu kohus asus hiljuti seisukohale, et kui taotluse aluseks on määrus (EÜ) nr 1049/2001 ja selle eesmärgiks on tutvuda isikuandmeid sisaldavate dokumentidega, siis kuuluvad üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumist käsitleva määruse (EÜ) nr 45/2001 sätted täiel määral kohaldamisele (33). |
| --- | --- |

22.

Kolmandad isikud esitavad OLAFile sageli taotlusi pooleliolevate juurdluste või lõpetatud juhtumitega seotud teabe saamiseks või dokumentidega tutvumiseks. Liidu kohus asus hiljuti seisukohale, et kui taotluse aluseks on määrus (EÜ) nr 1049/2001 ja selle eesmärgiks on tutvuda isikuandmeid sisaldavate dokumentidega, siis kuuluvad üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumist käsitleva määruse (EÜ) nr 45/2001 sätted täiel määral kohaldamisele (33).

| 23. | Lisaks juhib komitee tähelepanu tõsiasjale, et seoses riigiabiga on liidu kohus tunnustanud üldise eelduse olemasolu, mille kohaselt komisjoni juurdlustegevusega seotud dokumendid on konfidentsiaalsed. Kõnealune eeldus võib juhul, kui komisjon lükkab dokumentidega tutvumise taotluse tagasi, vabastada komisjoni kohustusest keeldumist iga dokumendi puhul eraldi põhjendada, et tõendada, kuidas iga dokumendiga tutvumine võiks konkreetselt ja reaalselt juurdlustoiminguid kahjustada, ning annab komisjonile õiguse tugineda sama tüüpi dokumentide puhul ühisele põhjendusele (34). Komitee tõstatab küsimuse, kas selline mõttekäik võib kehtida ka OLAFi juurdluste suhtes. |
| --- | --- |

23.

Lisaks juhib komitee tähelepanu tõsiasjale, et seoses riigiabiga on liidu kohus tunnustanud üldise eelduse olemasolu, mille kohaselt komisjoni juurdlustegevusega seotud dokumendid on konfidentsiaalsed. Kõnealune eeldus võib juhul, kui komisjon lükkab dokumentidega tutvumise taotluse tagasi, vabastada komisjoni kohustusest keeldumist iga dokumendi puhul eraldi põhjendada, et tõendada, kuidas iga dokumendiga tutvumine võiks konkreetselt ja reaalselt juurdlustoiminguid kahjustada, ning annab komisjonile õiguse tugineda sama tüüpi dokumentide puhul ühisele põhjendusele (34). Komitee tõstatab küsimuse, kas selline mõttekäik võib kehtida ka OLAFi juurdluste suhtes.

Komitee on seisukohal, et OLAF peaks alati, kui teavet edastatakse, süstemaatiliselt koostama jaotuslehed, millel on näidatud i) institutsioone või liikmesriike esindavad isikud, kellel on ametiülesannete tõttu õigus andmetega tutvuda, ning ii) andmete edastamise eesmärk, et konfidentsiaalsusnõude täitmist oleks võimalik kontrollida.

Komitee soovib kõnealuste jaotuslehtedega tutvuda, et saaks täita oma ülesannet, milleks on määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 8 lõikes 4 sätestatud konfidentsiaalsusnõude täitmise kontroll.

Kui teavet või juurdepääsu dokumentidele taotlevad kolmandad isikud, peab OLAF arvestama vajadusega järgida isikuandmete kaitset reguleerivaid õigusakte.

3.   MENETLUSLIKUD TAGATISED

| 24. | Juhtumid, mida OLAF uurib, on sageli tõsised ja neil võivad olla asjaomaste isikute suhtes tõsised tagajärjed, mis võivad viia isegi kriminaalmenetluse algatamiseni. Seega tuleb nii asjaomaste isikute huvides kui ka selleks, et pädevad asutused saaksid võtta juurdluste järelmeetmeid, menetluslike tagatiste rakendamist juurdluse eri etappides täpsustada ja tugevdada. |
| --- | --- |

24.

Juhtumid, mida OLAF uurib, on sageli tõsised ja neil võivad olla asjaomaste isikute suhtes tõsised tagajärjed, mis võivad viia isegi kriminaalmenetluse algatamiseni. Seega tuleb nii asjaomaste isikute huvides kui ka selleks, et pädevad asutused saaksid võtta juurdluste järelmeetmeid, menetluslike tagatiste rakendamist juurdluse eri etappides täpsustada ja tugevdada.

| 25. | Menetluslike tagatiste erinevate kohaldamistingimuste tõttu eristas komitee vaatlemise käigus sisejuurdlusi ja välisjuurdlusi. |
| --- | --- |

25.

Menetluslike tagatiste erinevate kohaldamistingimuste tõttu eristas komitee vaatlemise käigus sisejuurdlusi ja välisjuurdlusi.

3.1.   
  Sisejuurdlused

3.1.1.   Juurdluse algatamine

3.1.1.1.   Asjaomase isiku õigus olla informeeritud enda kaasamisest juurdlusse

| 26. | Teavitamise tähtaeg – Asjaomast isikut tuleb teavitada „kiiresti” või „niipea, kui” juurdluse käigus selgub, et ta võib olla juhtumiga seotud (35). Kontrollitud juhtumite puhul teavitati asjaomaseid isikuid kahe/kolme nädala kuni kahe kuu jooksul. Sellist tähtaega võib pidada mõistlikuks. |
| --- | --- |

26.

Teavitamise tähtaeg – Asjaomast isikut tuleb teavitada „kiiresti” või „niipea, kui” juurdluse käigus selgub, et ta võib olla juhtumiga seotud (35). Kontrollitud juhtumite puhul teavitati asjaomaseid isikuid kahe/kolme nädala kuni kahe kuu jooksul. Sellist tähtaega võib pidada mõistlikuks.

| 27. | Otsus, millega teavitamist edasi lükatakse – Asjaomase isiku teavitamist võib edasi lükata, kui teavitamine võib juurdlust kahjustada. Kirjaliku põhjendamise nõue (36) võimaldab sellise erandi tegemise põhjuste olemasolu ja asjakohasust kontrollida, vältides omavoli tekkimise ohtu. |
| --- | --- |

27.

Otsus, millega teavitamist edasi lükatakse – Asjaomase isiku teavitamist võib edasi lükata, kui teavitamine võib juurdlust kahjustada. Kirjaliku põhjendamise nõue (36) võimaldab sellise erandi tegemise põhjuste olemasolu ja asjakohasust kontrollida, vältides omavoli tekkimise ohtu.

Kiri, milles teatatakse asjaomastele isikutele juurdluse algatamisest ja nendega seotud asjaoludest, aitab tagada nende õiguse olla informeeritud. Komitee väljendab rahulolu selle suhtes, et käsiraamatus nõutakse, et asjaomase isiku teavitamise edasilükkamise otsust tuleb kirjalikult põhjendada.

3.1.2.   Juurdluse läbiviimine

3.1.2.1.   OLAFi töötajate kirjaliku loa nõue

| 28. | Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 6 lõigete 2 ja 3 kohaselt peab OLAFi töötajatel mis tahes juurdluses osalemiseks olema kirjalik luba ja enne iga toimingu läbiviimist peab neil olema volitus, milles on märgitud toimingu eesmärk (37). Määruse (EÜ, Euratom) nr 2185/96 raames teostatava kohapealse kontrolli puhul peab kirjalikule loale olema lisatud ka dokument, milles on märgitud kontrolli objekt ja eesmärk (38). |
| --- | --- |

28.

Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 6 lõigete 2 ja 3 kohaselt peab OLAFi töötajatel mis tahes juurdluses osalemiseks olema kirjalik luba ja enne iga toimingu läbiviimist peab neil olema volitus, milles on märgitud toimingu eesmärk (37). Määruse (EÜ, Euratom) nr 2185/96 raames teostatava kohapealse kontrolli puhul peab kirjalikule loale olema lisatud ka dokument, milles on märgitud kontrolli objekt ja eesmärk (38).

3.1.2.2.   Asjaomase isiku õigus väljendada oma seisukohti kõigi temaga seotud asjaolude kohta

| 29. | Enne kui juurdluse tulemusel tehakse isikuga nimeliselt seotud järeldusi, peab isik saama endaga seotud asjaolude kohta oma seisukohti väljendada (39). |
| --- | --- |

29.

Enne kui juurdluse tulemusel tehakse isikuga nimeliselt seotud järeldusi, peab isik saama endaga seotud asjaolude kohta oma seisukohti väljendada (39).

| 30. | Asjaomase isiku teavitamise kohustus – Et oma seisukohtade väljendamise õigust reaalselt kasutada, peab isik olema teadlik kõigist endaga seotud asjaoludest. Sellest tulenevalt on OLAFil kohustus talle nimetatud asjaoludest kas suuliselt või kirjalikult teatada ning isiku tähelepanekud ära kuulata (40). |
| --- | --- |

30.

Asjaomase isiku teavitamise kohustus – Et oma seisukohtade väljendamise õigust reaalselt kasutada, peab isik olema teadlik kõigist endaga seotud asjaoludest. Sellest tulenevalt on OLAFil kohustus talle nimetatud asjaoludest kas suuliselt või kirjalikult teatada ning isiku tähelepanekud ära kuulata (40).

| 31. | Teave peab olema . Seega tuleb juhul, kui juurdluse käigus tekib uusi süüdistusi, asjaomasele isikule neist teatada hiljemalt isikuga vestluse pidamise päeval. Seejärel võib ta vajaduse korral esitada kirjalikud selgitused või avaldada soovi uute ütluste andmiseks (41). Käsiraamatus sellist võimalust ette nähtud ei ole. |
| --- | --- |

31.

Teave peab olema . Seega tuleb juhul, kui juurdluse käigus tekib uusi süüdistusi, asjaomasele isikule neist teatada hiljemalt isikuga vestluse pidamise päeval. Seejärel võib ta vajaduse korral esitada kirjalikud selgitused või avaldada soovi uute ütluste andmiseks (41). Käsiraamatus sellist võimalust ette nähtud ei ole.

| 32. | Kui tekib uusi süüdistusi, siis peavad uurijad need sõnastama , et eristada neid varasematest süüdistustest (42). Komisjon on juba kaotajaks jäänud ühes kohtuasjas, mille puhul liidu kohus leidis, et asjaomasele isikule ei olnud teatatud selgest ja konkreetsest süüdistusest, mis talle oli juurdluse käigus esitatud ning mida OLAF seejärel uuris ja oma lõpparuandes mainis (43). |
| --- | --- |

32.

Kui tekib uusi süüdistusi, siis peavad uurijad need sõnastama , et eristada neid varasematest süüdistustest (42). Komisjon on juba kaotajaks jäänud ühes kohtuasjas, mille puhul liidu kohus leidis, et asjaomasele isikule ei olnud teatatud selgest ja konkreetsest süüdistusest, mis talle oli juurdluse käigus esitatud ning mida OLAF seejärel uuris ja oma lõpparuandes mainis (43).

| 33. | Kohustus anda asjaomasele isikule võimalus oma seisukohti väljendada – OLAF peab võtma kõik meetmed, mida on vaja selleks, et isik saaks oma seisukohti väljendada enne vestlust, selle ajal ja pärast seda:






  a) | enne vestlust:






  — | kutse saatmine mõistliku aja jooksul, et isik saaks võtta vajalikke meetmeid, et viibida vestlusel koos enda valitud isikuga ja/või väljendada oma keelevalikut; |
| --- | --- | --- | --- |

33.

Kohustus anda asjaomasele isikule võimalus oma seisukohti väljendada – OLAF peab võtma kõik meetmed, mida on vaja selleks, et isik saaks oma seisukohti väljendada enne vestlust, selle ajal ja pärast seda:

a)

enne vestlust:

—

kutse saatmine mõistliku aja jooksul, et isik saaks võtta vajalikke meetmeid, et viibida vestlusel koos enda valitud isikuga ja/või väljendada oma keelevalikut;

| — | kutse piisavalt täpne sisu, eriti seoses süüdistustega; |
| --- | --- |

—

kutse piisavalt täpne sisu, eriti seoses süüdistustega;

| — | kutse koostamine asjaomase isiku emakeeles või keeles, mida ta põhjalikult valdab; |
| --- | --- |

—

kutse koostamine asjaomase isiku emakeeles või keeles, mida ta põhjalikult valdab;

| b) | vestluse ajal:






  — | süüdistuste selge sõnastamine, eriti kui süüdistusi on mitu; |
| --- | --- | --- |

b)

vestluse ajal:

—

süüdistuste selge sõnastamine, eriti kui süüdistusi on mitu;

| c) | pärast vestlust:






  — | vestlusel viibival isikul peab olema reaalne võimalus vestluse protokolli lugeda ja esitada selle kohta tähelepanekuid, lisada sellele enda valduses olevaid dokumente ja saada protokolli koopia. |
| --- | --- | --- |

c)

pärast vestlust:

—

vestlusel viibival isikul peab olema reaalne võimalus vestluse protokolli lugeda ja esitada selle kohta tähelepanekuid, lisada sellele enda valduses olevaid dokumente ja saada protokolli koopia.

| 34. | Komitee arvates ei ole eeskirjad, mis OLAF on sellega seoses vastu võtnud, piisavad. Ei käsiraamatus ega vestluse näidiskutsel viidata kohustusele saata isikule uus süüdistuskokkuvõte, juhul kui süüdistusele, millest isikule teatati juurdluse algatamisel, on lisandunud uusi süüdistusi. Peale selle ei mainita käsiraamatus seda, mis keeles peab vestluskutse olema koostatud. |
| --- | --- |

34.

Komitee arvates ei ole eeskirjad, mis OLAF on sellega seoses vastu võtnud, piisavad. Ei käsiraamatus ega vestluse näidiskutsel viidata kohustusele saata isikule uus süüdistuskokkuvõte, juhul kui süüdistusele, millest isikule teatati juurdluse algatamisel, on lisandunud uusi süüdistusi. Peale selle ei mainita käsiraamatus seda, mis keeles peab vestluskutse olema koostatud.

| 35. | Lisaks nentis komitee praktilises tegevuses teatavaid vormilisi puudusi (44). |
| --- | --- |

35.

Lisaks nentis komitee praktilises tegevuses teatavaid vormilisi puudusi (44).

| 36. | Otsus, millega lükatakse asjaomase isiku ärakuulamise kohustuse täitmine edasi – Komitee märgib, et OLAF on seda erandit rakendanud väga harvadel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ning pärast asjakohase institutsiooni peasekretärilt või esimehelt eelneva nõusoleku saamist (45). |
| --- | --- |

36.

Otsus, millega lükatakse asjaomase isiku ärakuulamise kohustuse täitmine edasi – Komitee märgib, et OLAF on seda erandit rakendanud väga harvadel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ning pärast asjakohase institutsiooni peasekretärilt või esimehelt eelneva nõusoleku saamist (45).

| 37. | Kõnealune eelnev nõusolek on üks kaitseõiguste tagatisi (46). Et aga otsusega seotud vastutust jagatakse asjakohase institutsiooni, organi või asutuse esimehe või peasekretäriga ning et OLAFi juurdluse jätkumine sõltub kõnealuse nõusoleku saamisest, siis soovib komitee juhtida tähelepanu selle formaalsusega seotud riskidele, mis võivad ohtu seada OLAFi peadirektori sõltumatuse, eriti keeldumise või viivitamise korral. Kõnealune menetlus võib ju põhjustada märkimisväärse viivituse, mis omakorda võib juurdluse halvata ja mõjutada ka asjaolude aegumist. Kahe hiljutise juhtumi puhul nentis komitee, et viivitus ulatus 5 kuust ühe aastani. Viivituse tõttu ei saanud juurdlusaruandeid edastada riiklikele kohtuasutustele (47). Seetõttu leiab komitee, et selline viivitus on ülemäärane. |
| --- | --- |

37.

Kõnealune eelnev nõusolek on üks kaitseõiguste tagatisi (46). Et aga otsusega seotud vastutust jagatakse asjakohase institutsiooni, organi või asutuse esimehe või peasekretäriga ning et OLAFi juurdluse jätkumine sõltub kõnealuse nõusoleku saamisest, siis soovib komitee juhtida tähelepanu selle formaalsusega seotud riskidele, mis võivad ohtu seada OLAFi peadirektori sõltumatuse, eriti keeldumise või viivitamise korral. Kõnealune menetlus võib ju põhjustada märkimisväärse viivituse, mis omakorda võib juurdluse halvata ja mõjutada ka asjaolude aegumist. Kahe hiljutise juhtumi puhul nentis komitee, et viivitus ulatus 5 kuust ühe aastani. Viivituse tõttu ei saanud juurdlusaruandeid edastada riiklikele kohtuasutustele (47). Seetõttu leiab komitee, et selline viivitus on ülemäärane.

Komitee on käsiraamatus ette nähtud eeskirjadega (48) üldjoontes rahul, kuid nendib, et praktilise tegevuse puhul ilmnes teatavaid probleeme.

Komitee soovitab OLAFil:

| i) | pöörata erilist tähelepanu süüdistuste selgele sõnastamisele; |
| --- | --- |

i)

pöörata erilist tähelepanu süüdistuste selgele sõnastamisele;

| ii) | täpsustada vestluse protokollis, kas isikule on antud võimalus saada protokolli koopia, ja kui koopia saatmisel on ilmnenud viivitus, siis põhjendada seda toimikule lisatud otsusega. |
| --- | --- |

ii)

täpsustada vestluse protokollis, kas isikule on antud võimalus saada protokolli koopia, ja kui koopia saatmisel on ilmnenud viivitus, siis põhjendada seda toimikule lisatud otsusega.

Komitee on seisukohal, et asjakohase institutsiooni esimehe või peasekretäri nõusolekust keeldumine või selle andmisega viivitamine, mille tulemusel isikuga vestluse pidamine lükkub edasi, võib kahjustada OLAFi operatiivtegevuse sõltumatust. Komitee pooldab määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames soovitatud muudatust, mille kohaselt tuleks asjakohast institutsiooni üksnes teavitada (49).

OLAFi sõltumatuse kaitsjana soovib komitee saada süstemaatiliselt teavet kõigi juhtumite kohta, mille puhul institutsioonid on nõusolekust keeldunud või selle andmisega viivitanud, et asjaomase isikuga vestluse pidamist edasi lükata.

3.1.2.3.   Õigus väljendada oma seisukohti vabalt valitud ametlikus keeles

| 38. | Ehkki kehtivates õigusaktides sellist õigust ette ei nähta, nendib komitee, et praktikas on asjaomased isikud saanud oma seisukohti väljendada vabalt valitud ametlikus keeles. Neile tuleb siiski jätta piisavalt aega selleks, et oma valik teatavaks teha. |
| --- | --- |

38.

Ehkki kehtivates õigusaktides sellist õigust ette ei nähta, nendib komitee, et praktikas on asjaomased isikud saanud oma seisukohti väljendada vabalt valitud ametlikus keeles. Neile tuleb siiski jätta piisavalt aega selleks, et oma valik teatavaks teha.

| 39. | Kui isikud on nõustunud väljendama oma seisukohti muus keeles kui nende emakeel, siis on see asjaolu sõnaselgelt märgitud vestluse protokollis, ehkki käsiraamatus ei ole seda nõutud. Kõnealune hea tava võimaldab OLAFil antud nõusoleku kirjalikult registreerida ja tõendada, et õiguse kasutamisest on sõnaselgelt loobutud. |
| --- | --- |

39.

Kui isikud on nõustunud väljendama oma seisukohti muus keeles kui nende emakeel, siis on see asjaolu sõnaselgelt märgitud vestluse protokollis, ehkki käsiraamatus ei ole seda nõutud. Kõnealune hea tava võimaldab OLAFil antud nõusoleku kirjalikult registreerida ja tõendada, et õiguse kasutamisest on sõnaselgelt loobutud.

Komitee väljendab rahulolu praeguse olukorraga, kus isiku keelevalik märgitakse vestluse protokolli. Ka käsiraamatut tuleks vastavalt muuta.

Komitee soovitab vestluskutsete saatmise tähtaegadest kinni pidada, et asjaomased isikud saaksid kasutada oma õigust valida keel, milles nad soovivad oma seisukohti väljendada.

Komitee väljendab rahulolu tõsiasjaga, et seda õigust mainitakse sõnaselgelt ka määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames, ning juhib tähelepanu sellele, et reformiettepanekus kaalutakse ka võimalust pakkuda ELi ametnikele ja teistele teenistujatele võimalust väljendada oma seisukohti ametlikus keeles, mida nad põhjalikult valdavad.

3.1.2.4.   Õigus kasutada vabalt valitud isiku abi

| 40. | Kehtivates õigusaktides ei ole seda õigust sõnaselgelt ette nähtud. Praktikas aga annab OLAF asjaomastele isikutele enamasti võimaluse kasutada vabalt valitud isiku abi. Seega toetab komitee kolme institutsiooni ettepanekut kaasata see OLAFi juurdluste raames rakendatavate menetluslike tagatiste hulka (50). |
| --- | --- |

40.

Kehtivates õigusaktides ei ole seda õigust sõnaselgelt ette nähtud. Praktikas aga annab OLAF asjaomastele isikutele enamasti võimaluse kasutada vabalt valitud isiku abi. Seega toetab komitee kolme institutsiooni ettepanekut kaasata see OLAFi juurdluste raames rakendatavate menetluslike tagatiste hulka (50).

| 41. | Komitee väljendab rahulolu käsiraamatus ette nähtud eeskirjadega selle kohta, kuidas teatada isikule kõnealuse õiguse kasutamise võimalusest (51). Komitee arvates tuleb ka õiguse kasutamisest loobumise korral seda sõnaselgelt märkida, mida enamasti ka juba tehakse. Selline hea tava võimaldab vestlusel osalevatel töötajatel veenduda, et täidetud on kõik nõuded, mille kohaselt õigusest loobumise soovi tuleb väljendada ühemõtteliselt, otsus peab olema teadlik, see tähendab vastu võetud isiku teadval nõusolekul, (52) ning selle juures ei tohi isikule survet avaldada (53). |
| --- | --- |

41.

Komitee väljendab rahulolu käsiraamatus ette nähtud eeskirjadega selle kohta, kuidas teatada isikule kõnealuse õiguse kasutamise võimalusest (51). Komitee arvates tuleb ka õiguse kasutamisest loobumise korral seda sõnaselgelt märkida, mida enamasti ka juba tehakse. Selline hea tava võimaldab vestlusel osalevatel töötajatel veenduda, et täidetud on kõik nõuded, mille kohaselt õigusest loobumise soovi tuleb väljendada ühemõtteliselt, otsus peab olema teadlik, see tähendab vastu võetud isiku teadval nõusolekul, (52) ning selle juures ei tohi isikule survet avaldada (53).

Komitee soovitab, et isiku otsus loobuda vabalt valitud nõuandja abist kantaks ühemõtteliselt vestluse protokolli, millele asjaomane isik nõuetekohaselt alla kirjutab. Käsiraamatut tuleks vastavalt muuta.

3.1.2.5.   Õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu

| 42. | Ametnikel ja teenistujatel on kohustus teha OLAFiga täielikult koostööd ja anda juurdluse käigus mis tahes vajalikku abi. Seoses sellega peavad nad esitama OLAFi töötajatele teavet ja selgitusi (54). Käsiraamatu kohaselt on neil asjaomaste isikutena õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu (55). Mõlemad põhimõtted kehtivad samaaegselt, ehkki õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu on olulisem. Niisiis võib järeldada, et asjaomast isikut ei või sundida rikkumist omaks võtma, kuid samas ei ole tal lojaalsuskohustuse tõttu õigust OLAFi kutse peale kohale tulemata jätta. |
| --- | --- |

42.

Ametnikel ja teenistujatel on kohustus teha OLAFiga täielikult koostööd ja anda juurdluse käigus mis tahes vajalikku abi. Seoses sellega peavad nad esitama OLAFi töötajatele teavet ja selgitusi (54). Käsiraamatu kohaselt on neil asjaomaste isikutena õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu (55). Mõlemad põhimõtted kehtivad samaaegselt, ehkki õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu on olulisem. Niisiis võib järeldada, et asjaomast isikut ei või sundida rikkumist omaks võtma, kuid samas ei ole tal lojaalsuskohustuse tõttu õigust OLAFi kutse peale kohale tulemata jätta.

Komitee väljendab rahulolu selle üle, et kõnealune õigus on määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames sõnaselgelt sisse toodud.

3.1.2.6.   Õigus isikuandmete kaitsele

| 43. | Kõnealune õigus on tagatud Euroopa inimõiguste harta ja konventsiooni artikliga 8 ning määruste (EÜ) nr 1073/1999 ja (EÜ, Euratom) nr 2185/96 artikliga 8 ning määrusega (EÜ) nr 45/2001. Komitee on seisukohal, et nii oluline küsimus väärib eraldi käsitlust, mis jääb käesoleva arvamuse raamidest väljapoole. |
| --- | --- |

43.

Kõnealune õigus on tagatud Euroopa inimõiguste harta ja konventsiooni artikliga 8 ning määruste (EÜ) nr 1073/1999 ja (EÜ, Euratom) nr 2185/96 artikliga 8 ning määrusega (EÜ) nr 45/2001. Komitee on seisukohal, et nii oluline küsimus väärib eraldi käsitlust, mis jääb käesoleva arvamuse raamidest väljapoole.

3.1.2.7.   Õigus tutvuda juurdlusdokumentidega ja lõpparuandega

| 44. | Kohtupraktika kohaselt ei saa asjaomane isik juurdlusdokumentidega ja/või lõpparuandega tutvumise õiguse kasutamiseks tulemuslikult tugineda ei kaitseõigustele ega harta artiklile 41 (isiku õigus tutvuda teda puudutava toimikuga). Nimelt on liidu kohtud püsivalt leidnud, et juhul kui isik saab kõnealuste dokumentidega tutvuda enne tema huve kahjustava otsuse vastuvõtmist, võib see kahjustada OLAFi ülesannete täitmise tõhusust ja konfidentsiaalsust ning OLAFi sõltumatust (56). Et OLAFi juurdlusaruandeid ja dokumentide riiklikele kohtuasutustele edastamise otsuseid ei käsitata isiku huve kahjustavate otsustena, siis ei pea OLAF enne kõnealuste aktide vastuvõtmist neile juurdepääsu võimaldama. Kohtupraktikas on seda õigust just nimelt piiratud, kuna juurdluse (kohtuliku, distsiplinaar- või finantsjuurdluse) hilisemates etappides on see täielikult tagatud. |
| --- | --- |

44.

Kohtupraktika kohaselt ei saa asjaomane isik juurdlusdokumentidega ja/või lõpparuandega tutvumise õiguse kasutamiseks tulemuslikult tugineda ei kaitseõigustele ega harta artiklile 41 (isiku õigus tutvuda teda puudutava toimikuga). Nimelt on liidu kohtud püsivalt leidnud, et juhul kui isik saab kõnealuste dokumentidega tutvuda enne tema huve kahjustava otsuse vastuvõtmist, võib see kahjustada OLAFi ülesannete täitmise tõhusust ja konfidentsiaalsust ning OLAFi sõltumatust (56). Et OLAFi juurdlusaruandeid ja dokumentide riiklikele kohtuasutustele edastamise otsuseid ei käsitata isiku huve kahjustavate otsustena, siis ei pea OLAF enne kõnealuste aktide vastuvõtmist neile juurdepääsu võimaldama. Kohtupraktikas on seda õigust just nimelt piiratud, kuna juurdluse (kohtuliku, distsiplinaar- või finantsjuurdluse) hilisemates etappides on see täielikult tagatud.

| 45. | Asjaomased isikud esitavad siiski määruse (EÜ) nr 1049/2001 alusel taotlusi komisjoni ja seega ühtlasi OLAFi dokumentidega tutvumiseks. Ehkki nimetatud määruses käsitletakse avalikkuse juurdepääsu institutsioonide dokumentidele, ei välistata sellega isiku juurdepääsu endaga seotud toimikule, seda enam et isik ei pea oma taotlust põhjendama. OLAF võib määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 alusel siiski juurdepääsu kõnealustele dokumentidele keelata, seda eriti juurdluse ajal, samuti aga pärast juurdluse lõppu, kui järelmeetmeid pole veel võetud. Keeldumist tuleb nõuetekohaselt põhjendada pärast seda, kui iga dokument on konkreetselt ja ükshaaval läbi vaadatud ning põhjendatud on reaalne, mitte üksnes hüpoteetiline kaitsevajadus (57). |
| --- | --- |

45.

Asjaomased isikud esitavad siiski määruse (EÜ) nr 1049/2001 alusel taotlusi komisjoni ja seega ühtlasi OLAFi dokumentidega tutvumiseks. Ehkki nimetatud määruses käsitletakse avalikkuse juurdepääsu institutsioonide dokumentidele, ei välistata sellega isiku juurdepääsu endaga seotud toimikule, seda enam et isik ei pea oma taotlust põhjendama. OLAF võib määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 alusel siiski juurdepääsu kõnealustele dokumentidele keelata, seda eriti juurdluse ajal, samuti aga pärast juurdluse lõppu, kui järelmeetmeid pole veel võetud. Keeldumist tuleb nõuetekohaselt põhjendada pärast seda, kui iga dokument on konkreetselt ja ükshaaval läbi vaadatud ning põhjendatud on reaalne, mitte üksnes hüpoteetiline kaitsevajadus (57).

| 46. | Komitee arvates ilmneb siin selge vastuolu, kuna ühenduse kohtupraktikast, mille kohaselt näidisotsuse artiklit 4 on järjekindlalt tõlgendatud nii, et sellega ei panda OLAFile dokumentidele juurdepääsu võimaldamise kohustust, (58) saab hõlpsasti kõrvale hoida, viidates määrusele (EÜ) nr 1049/2001. Nimetatud määruse põhjenduste alusel on seadusandja sooviks anda avalikkuse dokumentidega tutvumise õigusele võimalikult laialdane mõju, et tagada ELi institutsioonide võimalikult suur läbipaistvus, mitte aga tunnustada konkreetselt asjaomaste isikute õigust tutvuda oma toimikuga. Ka hartast leiab muuseas samasuguse eristuse, kuna selle artikli 41 lõikes 2 ja artiklis 42 mainitakse vastavalt isiku juurdepääsu endaga seotud toimikule ning liidu iga kodaniku ja iga liikmesriigis elava või registreeritud füüsilise või juriidilise isiku juurdepääsu liidu institutsioonide, asutuste ja organite dokumentidele. Kõnealuste põhimõtete vahelise vastuolu küsimust oleks vaja põhjalikumalt arutada ja leida lahendused. |
| --- | --- |

46.

Komitee arvates ilmneb siin selge vastuolu, kuna ühenduse kohtupraktikast, mille kohaselt näidisotsuse artiklit 4 on järjekindlalt tõlgendatud nii, et sellega ei panda OLAFile dokumentidele juurdepääsu võimaldamise kohustust, (58) saab hõlpsasti kõrvale hoida, viidates määrusele (EÜ) nr 1049/2001. Nimetatud määruse põhjenduste alusel on seadusandja sooviks anda avalikkuse dokumentidega tutvumise õigusele võimalikult laialdane mõju, et tagada ELi institutsioonide võimalikult suur läbipaistvus, mitte aga tunnustada konkreetselt asjaomaste isikute õigust tutvuda oma toimikuga. Ka hartast leiab muuseas samasuguse eristuse, kuna selle artikli 41 lõikes 2 ja artiklis 42 mainitakse vastavalt isiku juurdepääsu endaga seotud toimikule ning liidu iga kodaniku ja iga liikmesriigis elava või registreeritud füüsilise või juriidilise isiku juurdepääsu liidu institutsioonide, asutuste ja organite dokumentidele. Kõnealuste põhimõtete vahelise vastuolu küsimust oleks vaja põhjalikumalt arutada ja leida lahendused.

| 47. | Komitee nentis, et praktikas on OLAF enamiku dokumentidega tutvumise taotlusi nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 punkti b ning lõigete 2 ja 3 alusel tagasi lükanud. Komitee toetab sellist seisukohta. OLAF peab eitavaid otsuseid siiski asjakohaselt ja piisavalt põhjendama, et vältida nende tühistamist liidu kohtutes (59). |
| --- | --- |

47.

Komitee nentis, et praktikas on OLAF enamiku dokumentidega tutvumise taotlusi nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 punkti b ning lõigete 2 ja 3 alusel tagasi lükanud. Komitee toetab sellist seisukohta. OLAF peab eitavaid otsuseid siiski asjakohaselt ja piisavalt põhjendama, et vältida nende tühistamist liidu kohtutes (59).

| 48. | Määruse (EÜ) nr 45/2001 alusel esitatud isikuandmetega tutvumise taotlus võib osutuda ka kaudseks viisiks, kuidas pääseda OLAFi dokumentide juurde. Nagu eespool viidatud, eelistab komitee selles küsimuses esialgu mitte seisukohta võtta. |
| --- | --- |

48.

Määruse (EÜ) nr 45/2001 alusel esitatud isikuandmetega tutvumise taotlus võib osutuda ka kaudseks viisiks, kuidas pääseda OLAFi dokumentide juurde. Nagu eespool viidatud, eelistab komitee selles küsimuses esialgu mitte seisukohta võtta.

Komitee on seisukohal, et OLAFi konfidentsiaalsetele dokumentidele võib juurdepääsu anda üksnes nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ning pärast seda, kui iga dokument on konkreetselt ja ükshaaval läbi vaadatud. Igatahes ei tohi juurdepääsu võimaldamine takistada OLAFi sõltumatut tegevust.

Põhjalikumat arutelu eeldab küsimus, kuidas ühendada vajadus kaitsta OLAFi uurimistegevuse konfidentsiaalsust ja tagada samas asjaomastele isikutele võimalus taotleda juurdepääsu juurdlusdokumentidele.

3.1.3.   Juurdluse lõpetamine

3.1.3.1.   Kohustus mainida asjaomase isiku tähelepanekuid juurdluse tulemusel tehtud järeldustes

| 49. | Komitee väljendab kahetsust, et seda personalieeskirjadest tulenevat kohustust (60) ei mainita käsiraamatus ega täideta täiel määral ka praktikas (61). |
| --- | --- |

49.

Komitee väljendab kahetsust, et seda personalieeskirjadest tulenevat kohustust (60) ei mainita käsiraamatus ega täideta täiel määral ka praktikas (61).

3.1.3.2.   Asjaomase isiku õigus saada teavet juurdluse lõpetamise kohta

| 50. | Asjaomase isiku õigus saada teavet kehtib vormiliselt üksnes menetluse lõpetamise korral (62). Vaadeldud juhtumite puhul, millega seoses on võetud ka järelmeetmeid, märgib komitee siiski positiivse tõsiasjana, et asjaomastele isikutele on juurdluse lõpetamisest ja OLAFi edastamissoovitustest süstemaatiliselt teatatud. Selline andmete edastamine on lähedane isikuandmete töötlemisega määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses, mistõttu isikule teatamine võib olla põhjendatud. Komitee sooviks siiski, et seadusandja sellesse küsimusse määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames selgust tooks, ning on seisukohal, et juhtudel, kui konfidentsiaalsus tuleb säilitada, tuleks siiski lubada erandeid. |
| --- | --- |

50.

Asjaomase isiku õigus saada teavet kehtib vormiliselt üksnes menetluse lõpetamise korral (62). Vaadeldud juhtumite puhul, millega seoses on võetud ka järelmeetmeid, märgib komitee siiski positiivse tõsiasjana, et asjaomastele isikutele on juurdluse lõpetamisest ja OLAFi edastamissoovitustest süstemaatiliselt teatatud. Selline andmete edastamine on lähedane isikuandmete töötlemisega määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses, mistõttu isikule teatamine võib olla põhjendatud. Komitee sooviks siiski, et seadusandja sellesse küsimusse määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames selgust tooks, ning on seisukohal, et juhtudel, kui konfidentsiaalsus tuleb säilitada, tuleks siiski lubada erandeid.

| 51. | Komitee väljendab rahulolu seoses sellega, et määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames pannakse OLAFile kohustus esitada oma järeldused ja soovitused asjaomasele isikule enne lõpparuande pädevatele asutustele edastamist, kui ei ole tarvis hoida saladust, et edasist juurdlust mitte ohustada. Seevastu suhtub komitee reservatsiooniga sellesse, et isikule teatamise edasilükkamiseks on vaja saada institutsiooni, organi, asutuse või ameti luba (63). |
| --- | --- |

51.

Komitee väljendab rahulolu seoses sellega, et määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames pannakse OLAFile kohustus esitada oma järeldused ja soovitused asjaomasele isikule enne lõpparuande pädevatele asutustele edastamist, kui ei ole tarvis hoida saladust, et edasist juurdlust mitte ohustada. Seevastu suhtub komitee reservatsiooniga sellesse, et isikule teatamise edasilükkamiseks on vaja saada institutsiooni, organi, asutuse või ameti luba (63).

Kohustust mainida juurdluse tulemusel tehtud järeldustes asjaomase isiku tähelepanekuid tuleks täpsustada käsiraamatus ja täita ka praktikas.

Komitee leiab, et OLAFi juurdlust käsitlevates sätetes tuleks ette näha asjaomastele isikutele juurdluse lõpetamisest teatamise kohustus, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. Kui OLAF otsustab teatamist edasi lükata, tuleks sellest pädevatele institutsioonidele, organitele, asutustele või ametitele lihtsalt teatada.

3.2.   
  Välisjuurdlused

| 52. | Välisjuurdluste puhul on asjaomastel isikutel teatavad õigused samadel alustel nagu sisejuurdlustegi puhul (õigus dokumentidega tutvuda, õigus isikuandmete kaitsele, jms). Et kõnealuste õiguste kohaldamine toimub juurdluse tüübist olenemata ühesuguste eeskirjade alusel, viitab komitee käesolevaga oma eelnevatele tähelepanekutele. |
| --- | --- |

52.

Välisjuurdluste puhul on asjaomastel isikutel teatavad õigused samadel alustel nagu sisejuurdlustegi puhul (õigus dokumentidega tutvuda, õigus isikuandmete kaitsele, jms). Et kõnealuste õiguste kohaldamine toimub juurdluse tüübist olenemata ühesuguste eeskirjade alusel, viitab komitee käesolevaga oma eelnevatele tähelepanekutele.

| 53. | Üldiselt on komitee seisukohal, et OLAFi välisjuurdlustega seotud menetluslikke tagatisi käsitlevad ühenduse sätted ei ole piisavad. Välisjuurdlused on tihedalt seotud siseriikliku õigusega (64). Siseriiklikule õigusele viitamine võib vahel siiski kahjustada tõhusa pettustevastase võitluse võrdväärsuse põhimõtet, mis on ette nähtud Lissaboni lepingu artiklis 325. Määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames tuleb sellesse küsimusse selgust tuua (65). |
| --- | --- |

53.

Üldiselt on komitee seisukohal, et OLAFi välisjuurdlustega seotud menetluslikke tagatisi käsitlevad ühenduse sätted ei ole piisavad. Välisjuurdlused on tihedalt seotud siseriikliku õigusega (64). Siseriiklikule õigusele viitamine võib vahel siiski kahjustada tõhusa pettustevastase võitluse võrdväärsuse põhimõtet, mis on ette nähtud Lissaboni lepingu artiklis 325. Määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames tuleb sellesse küsimusse selgust tuua (65).

| 54. | Komitee märgib, et kuna määrustes (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 1073/1999 ei nähta ette selgeid eeskirju, siis ei ole OLAF oma tegevuses ühtne. Käsiraamatus kindlaks määratud suunistest ei piisa operatiivüksuste tegevuse ühtlustamiseks. Kehtivate siseriiklike eeskirjade mitmekesisuse tõttu võib osutuda vajalikuks uurijatele abistava kokkuvõtte koostamine. |
| --- | --- |

54.

Komitee märgib, et kuna määrustes (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 1073/1999 ei nähta ette selgeid eeskirju, siis ei ole OLAF oma tegevuses ühtne. Käsiraamatus kindlaks määratud suunistest ei piisa operatiivüksuste tegevuse ühtlustamiseks. Kehtivate siseriiklike eeskirjade mitmekesisuse tõttu võib osutuda vajalikuks uurijatele abistava kokkuvõtte koostamine.

| 55. | Komitee märgib samuti, et otsetoetuste valdkonnas läbiviidavaid välisjuurdlusi käsitlevates sätetes esineb lünki. Selliste projektide puhul, mida rahastab üksnes Euroopa Liit ning mida ei hallata koostöös liikmesriikidega, on OLAFil sageli raske tuvastada, milliste riiklike haldusasutuste poole OLAF võib kohapealse kontrolli teostamisega seoses pöörduda. Teisest küljest ei ole OLAFi uurimisvolituste ulatus, millele viidatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 2185/96 artiklis 7, selgelt määratletud. Komitee on tuvastanud olukordi, kus selliste lünkade tõttu on juurdluses tekkinud viivitusi või tõsiseid raskusi. Komitee on niisiis seisukohal, et määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames tuleb sellesse küsimusse selgust tuua. |
| --- | --- |

55.

Komitee märgib samuti, et otsetoetuste valdkonnas läbiviidavaid välisjuurdlusi käsitlevates sätetes esineb lünki. Selliste projektide puhul, mida rahastab üksnes Euroopa Liit ning mida ei hallata koostöös liikmesriikidega, on OLAFil sageli raske tuvastada, milliste riiklike haldusasutuste poole OLAF võib kohapealse kontrolli teostamisega seoses pöörduda. Teisest küljest ei ole OLAFi uurimisvolituste ulatus, millele viidatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 2185/96 artiklis 7, selgelt määratletud. Komitee on tuvastanud olukordi, kus selliste lünkade tõttu on juurdluses tekkinud viivitusi või tõsiseid raskusi. Komitee on niisiis seisukohal, et määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames tuleb sellesse küsimusse selgust tuua.

| 56. | Harta jõustumine aitas teadvustada põhiõiguste ja menetluslike tagatiste tähtsust olenemata juurdluse tüübist. Samas tuleb siiski arvestada OLAFi kui administratiivse juurdlusteenistuse eripäraga. Kui võtta välisjuurdlustes lihtsalt ja otseselt üle sisejuurdluste puhul kehtivad menetluslikud kohustused, eirataks sellega nende erinevust ning see võiks tõsiselt ohustada juurdluste tõhusust, ilma et see siiski tulemuslikult ja märkimisväärselt tugevdaks isikute õigusi. |
| --- | --- |

56.

Harta jõustumine aitas teadvustada põhiõiguste ja menetluslike tagatiste tähtsust olenemata juurdluse tüübist. Samas tuleb siiski arvestada OLAFi kui administratiivse juurdlusteenistuse eripäraga. Kui võtta välisjuurdlustes lihtsalt ja otseselt üle sisejuurdluste puhul kehtivad menetluslikud kohustused, eirataks sellega nende erinevust ning see võiks tõsiselt ohustada juurdluste tõhusust, ilma et see siiski tulemuslikult ja märkimisväärselt tugevdaks isikute õigusi.

3.2.1.   Juurdluse algatamine

3.2.1.1.   Asjaomase isiku teavitamine

| 57. | Kehtivate õigusaktide kohaselt ei ole OLAF kohustatud asjaomasele isikule teatama, et ta on juurdlusega seotud. Teatamiskohustusest vabastamist põhjendatakse juurdluse vajadustega. Eriti kohapealne kontroll teostatakse ju tõepoolest ootamatult. Asjaomasele liikmesriigile kohapealsest kontrollist (mitte aga juurdluse algatamisest) teatamine on praktiline nõue, mis on kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega (66). Seda tuleb teha „aegsasti” enne kohapealse kontrolli teostamist. Käsiraamatus seevastu on ette nähtud asjaomase isiku teavitamise kohustus juhul, kui see ei kahjusta juurdlust (67). Sama lähenemisviis on kinnitust leidnud ka määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames. |
| --- | --- |

57.

Kehtivate õigusaktide kohaselt ei ole OLAF kohustatud asjaomasele isikule teatama, et ta on juurdlusega seotud. Teatamiskohustusest vabastamist põhjendatakse juurdluse vajadustega. Eriti kohapealne kontroll teostatakse ju tõepoolest ootamatult. Asjaomasele liikmesriigile kohapealsest kontrollist (mitte aga juurdluse algatamisest) teatamine on praktiline nõue, mis on kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega (66). Seda tuleb teha „aegsasti” enne kohapealse kontrolli teostamist. Käsiraamatus seevastu on ette nähtud asjaomase isiku teavitamise kohustus juhul, kui see ei kahjusta juurdlust (67). Sama lähenemisviis on kinnitust leidnud ka määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames.

| 58. | Komitee nentis, et enamiku välisjuurdluste puhul teavitati asjaomaseid füüsilisi ja/või juriidilisi isikuid kas juurdluse algusest või kohapealse kontrolli läbiviimisest informeeriva teate kaudu või siis kohapealse kontrolli käigus. Kui otsustati, et asjaomast isikut ei teavitata, siis oli otsus enamasti põhjendatud. Küll aga sisaldusid sellised põhjendused üksnes siseriiklikele kohtuasutustele teabe edastamiseks koostatud dokumentides. |
| --- | --- |

58.

Komitee nentis, et enamiku välisjuurdluste puhul teavitati asjaomaseid füüsilisi ja/või juriidilisi isikuid kas juurdluse algusest või kohapealse kontrolli läbiviimisest informeeriva teate kaudu või siis kohapealse kontrolli käigus. Kui otsustati, et asjaomast isikut ei teavitata, siis oli otsus enamasti põhjendatud. Küll aga sisaldusid sellised põhjendused üksnes siseriiklikele kohtuasutustele teabe edastamiseks koostatud dokumentides.

Komitee on seisukohal, et asjaomase isiku teavitamine juurdluse algatamisest võib vahel (näiteks kohapealse kontrolli puhul) juurdluse tõhususe ohtu seada ja OLAFi menetluskoormust suurendada. Määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames tuleks seda ohtu arvesse võtta. Enne kui asjaomase isiku teavitamine kohustuslikuks teha, tuleks põhjalikumalt uurida selle võimalikke tagajärgi juurdluse tõhususele.

3.2.2.   Juurdluse läbiviimine

3.2.2.1   OLAFi töötajate kirjaliku loa nõue

| 59. | Määruses (EÜ, Euratom) nr 2185/96 sätestatud kohapealse kontrolli raames peavad uurijad esitama kirjaliku loa, kus on näidatud nende isikuandmed ja ametikoht, samuti dokumendi, kust selgub kohapealse kontrolli või inspekteerimise objekt ja eesmärk (68). Viimati nimetatud kohustus aitab tagada kaitseõigused (69). |
| --- | --- |

59.

Määruses (EÜ, Euratom) nr 2185/96 sätestatud kohapealse kontrolli raames peavad uurijad esitama kirjaliku loa, kus on näidatud nende isikuandmed ja ametikoht, samuti dokumendi, kust selgub kohapealse kontrolli või inspekteerimise objekt ja eesmärk (68). Viimati nimetatud kohustus aitab tagada kaitseõigused (69).

| 60. | Komitee nendib, et praktikas ei rakendata neid eeskirju ühetaoliselt. Kirjalik luba (määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 6 lõige 2) antakse juurdlust läbi viima volitatud isikute nimetamise otsusega, millele kirjutab alla üksuse juht. Volituses (määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 6 lõige 3) märgitakse alati juurdluse objekt ja eesmärk, kuid teatavatel juhtudel ei mainita juurdlust läbi viima määratud töötajate nimesid, mõnikord aga kuulub volituse juurde kättesaamisteade, millele peab alla kirjutama kohapealse kontrolli objektiks oleva ettevõtte esindaja. Peale selle ei ole vestluse protokollides ja kohapealse kontrolli protokollides süstemaatiliselt märgitud, kas OLAFi töötajad on tõepoolest volituse esitanud, ehkki see võimaldaks edaspidi mis tahes vaidlusi vältida. |
| --- | --- |

60.

Komitee nendib, et praktikas ei rakendata neid eeskirju ühetaoliselt. Kirjalik luba (määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 6 lõige 2) antakse juurdlust läbi viima volitatud isikute nimetamise otsusega, millele kirjutab alla üksuse juht. Volituses (määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 6 lõige 3) märgitakse alati juurdluse objekt ja eesmärk, kuid teatavatel juhtudel ei mainita juurdlust läbi viima määratud töötajate nimesid, mõnikord aga kuulub volituse juurde kättesaamisteade, millele peab alla kirjutama kohapealse kontrolli objektiks oleva ettevõtte esindaja. Peale selle ei ole vestluse protokollides ja kohapealse kontrolli protokollides süstemaatiliselt märgitud, kas OLAFi töötajad on tõepoolest volituse esitanud, ehkki see võimaldaks edaspidi mis tahes vaidlusi vältida.

Komitee soovitab OLAFi töötajatele volituste andmise tavad ühtlustada ja rakendada selgeid eeskirju.

Kohapealse kontrolli protokollides ja vestluse protokollides tuleks mis tahes hilisemate vaidluste vältimiseks selgesõnaliselt öelda, kas uurijad on volituse esitanud.

3.2.2.2.   Asjaomase isiku õigus väljendada oma seisukohti

| 61. | Ühenduse kehtivas õiguses ei nähta sõnaselgelt ette asjaomaste isikute õigust väljendada oma seisukohti kõigi nendega seotud asjaolude suhtes, nii nagu on ette nähtud sisejuurdluste puhul. Käsiraamatus on siiski ette nähtud võimalus lubada asjaomasel isikul enne lõplike järelduste tegemist oma seisukohti väljendada (70). |
| --- | --- |

61.

Ühenduse kehtivas õiguses ei nähta sõnaselgelt ette asjaomaste isikute õigust väljendada oma seisukohti kõigi nendega seotud asjaolude suhtes, nii nagu on ette nähtud sisejuurdluste puhul. Käsiraamatus on siiski ette nähtud võimalus lubada asjaomasel isikul enne lõplike järelduste tegemist oma seisukohti väljendada (70).

| 62. | Määruse (EÜ, Euratom) nr 2185/96 artiklis 7 on loetletud OLAFi volitused kohapealse kontrolli teostamisel. Loetelu ei ole ammendav ja selles ei viidata sõnaselgelt OLAFi õigusele korraldada kohapealse kontrolli raames ametlikke vestlusi või nõuda suulisi selgitusi (71). Õigust pääseda kohapealse kontrolli raames juurde „kogu asjaomase tegevusega seotud teabele” võib siiski rakendada ka riikliku õiguse alusel. Juurdluste kontrollimise käigus nentis komitee, et mõnikord on korraldatud ametlikke vestlusi, osa juhtumite puhul aga said asjaomased isikud oma seisukohti väljendada kohapealse kontrolli raames, ilma et see oleks toimunud vestluse vormis. Peale selle põhjendati vestluse ärajätmist alles siis, kui teave edastati riiklikele kohtuasutustele. |
| --- | --- |

62.

Määruse (EÜ, Euratom) nr 2185/96 artiklis 7 on loetletud OLAFi volitused kohapealse kontrolli teostamisel. Loetelu ei ole ammendav ja selles ei viidata sõnaselgelt OLAFi õigusele korraldada kohapealse kontrolli raames ametlikke vestlusi või nõuda suulisi selgitusi (71). Õigust pääseda kohapealse kontrolli raames juurde „kogu asjaomase tegevusega seotud teabele” võib siiski rakendada ka riikliku õiguse alusel. Juurdluste kontrollimise käigus nentis komitee, et mõnikord on korraldatud ametlikke vestlusi, osa juhtumite puhul aga said asjaomased isikud oma seisukohti väljendada kohapealse kontrolli raames, ilma et see oleks toimunud vestluse vormis. Peale selle põhjendati vestluse ärajätmist alles siis, kui teave edastati riiklikele kohtuasutustele.

| 63. | Komitee märgib, et määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames on esitatud ettepanek teha asjaomaste isikutega vestluse pidamine OLAFile kohustuslikuks, välja arvatud erandjuhtudel, kui vestluse võib edasi lükata. Komitee on seisukohal, et juurdluse käigus teostatavad volitused, nagu näiteks vestluste korraldamine ja suuliste seletuste nõudmine, tuleks määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames sõnaselgelt nimetada, et tagada õiguskindlus ning menetluskorra ühtlane ja ühetaoline kohaldamine. |
| --- | --- |

63.

Komitee märgib, et määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames on esitatud ettepanek teha asjaomaste isikutega vestluse pidamine OLAFile kohustuslikuks, välja arvatud erandjuhtudel, kui vestluse võib edasi lükata. Komitee on seisukohal, et juurdluse käigus teostatavad volitused, nagu näiteks vestluste korraldamine ja suuliste seletuste nõudmine, tuleks määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames sõnaselgelt nimetada, et tagada õiguskindlus ning menetluskorra ühtlane ja ühetaoline kohaldamine.

| 64. | Komitee arvab siiski, et juurdluse käigus kasutatavate volituste selgitamisega ei peaks asjaomaste isikutega vestluse pidamist OLAFile kohustuslikuks tegema, et juurdlus ei muutuks ülemäärase reglementeerimise tõttu liiga keerukaks ja menetlus, mis on isegi liiga pikk, veelgi ei pikeneks. On ju OLAFi haldusjuurdlus üksnes ulatuslikuma protsessi ettevalmistav osa. Kaitseõiguste tagamist tuleb hinnata juurdluse kui terviku kontekstis, see tähendab arvestades juurdluste administratiivsete, distsiplinaarsete või kohtulike järelmeetmetega, mille puhul on täielikult tagatud võistlevuse põhimõte. Peale selle ei võeta OLAFi juurdluste tulemusel ühenduse senise kohtupraktika kohaselt vastu isiku huve kahjustavaid otsuseid, mistõttu tõsiasi, et võistlevuse põhimõtet ja kaitseõigusi selles etapis täielikult ei kohaldata, ei kahjusta põhimõtteliselt asjaomaste isikute huve (72). |
| --- | --- |

64.

Komitee arvab siiski, et juurdluse käigus kasutatavate volituste selgitamisega ei peaks asjaomaste isikutega vestluse pidamist OLAFile kohustuslikuks tegema, et juurdlus ei muutuks ülemäärase reglementeerimise tõttu liiga keerukaks ja menetlus, mis on isegi liiga pikk, veelgi ei pikeneks. On ju OLAFi haldusjuurdlus üksnes ulatuslikuma protsessi ettevalmistav osa. Kaitseõiguste tagamist tuleb hinnata juurdluse kui terviku kontekstis, see tähendab arvestades juurdluste administratiivsete, distsiplinaarsete või kohtulike järelmeetmetega, mille puhul on täielikult tagatud võistlevuse põhimõte. Peale selle ei võeta OLAFi juurdluste tulemusel ühenduse senise kohtupraktika kohaselt vastu isiku huve kahjustavaid otsuseid, mistõttu tõsiasi, et võistlevuse põhimõtet ja kaitseõigusi selles etapis täielikult ei kohaldata, ei kahjusta põhimõtteliselt asjaomaste isikute huve (72).

3.2.2.3.   Õigus väljendada oma seisukohti vabalt valitud ametlikus keeles

| 65. | Määruse (EÜ, Euratom) nr 2185/96 kohaselt tuleb juurdlusaruannete koostamisel arvesse võtta siseriiklikku menetluskorda. Seega tuleb kohapealse kontrolli käigus asjaomastelt isikutelt saadud selgitused kirja panna selle liikmesriigi keeles, mille territooriumil kontroll teostati. Komitee nentis, et OLAF on selle kohustuse täitnud. Lisaks anti juhtudel, kui korraldati ametlikke vestlusi, asjaomastele isikutele võimalus väljendada oma seisukohti vabalt valitud keeles. |
| --- | --- |

65.

Määruse (EÜ, Euratom) nr 2185/96 kohaselt tuleb juurdlusaruannete koostamisel arvesse võtta siseriiklikku menetluskorda. Seega tuleb kohapealse kontrolli käigus asjaomastelt isikutelt saadud selgitused kirja panna selle liikmesriigi keeles, mille territooriumil kontroll teostati. Komitee nentis, et OLAF on selle kohustuse täitnud. Lisaks anti juhtudel, kui korraldati ametlikke vestlusi, asjaomastele isikutele võimalus väljendada oma seisukohti vabalt valitud keeles.

3.2.2.4.   Õigus kasutada vabalt valitud isiku abi ning kliendi ja advokaadi vahelise kirjavahetuse konfidentsiaalsus

| 66. | Praegustes õigusaktides ei ole õigust kasutada vabalt valitud isiku abi sõnaselgelt ette nähtud. Komitee toetab seega kõigi kolme institutsiooni ettepanekut kaasata see OLAFi juurdluste puhul kohaldatavate menetluslike tagatiste hulka (73). Kõnealust õigust võiks laiendada ka ettevõtjatele kohapealse kontrolli käigus, näiteks juhul kui see on ette nähtud siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

66.

Praegustes õigusaktides ei ole õigust kasutada vabalt valitud isiku abi sõnaselgelt ette nähtud. Komitee toetab seega kõigi kolme institutsiooni ettepanekut kaasata see OLAFi juurdluste puhul kohaldatavate menetluslike tagatiste hulka (73). Kõnealust õigust võiks laiendada ka ettevõtjatele kohapealse kontrolli käigus, näiteks juhul kui see on ette nähtud siseriiklikus õiguses.

| 67. | Seoses sellega viitab komitee ühenduse kohtupraktikale, milles käsitletakse komisjoni kontrollimisvolitusi konkurentsi valdkonnas. Selles valdkonnas toimetatavaid juurdlusi ühendab OLAFi juurdlustega tõsiasi, et nende eesmärgiks on koguda tõendeid konkreetse faktilise ja õigusliku olukorra reaalsuse ja ulatuse kontrollimiseks. Liidu kohtud on järjepidevalt sedastanud, et kuigi kaitseõigusi tuleb kohaldada üksnes selliste haldusmenetluste puhul, mille tulemusel võidakse määrata karistusi, tuleb siiski jälgida, et eelnevas uurimismenetluses ei ohustataks kaitseõigusi, millel võib olla otsustav tähtsus tõendite hankimisel ettevõtjate õigusvastase tegevuse kohta, mis võib kaasa tuua nende vastutuse. Seega, ehkki teatavad kaitseõigused on seotud üksnes võistlevate menetlustega [...], tuleb muud õigused, näiteks õigus saada õigusabi või õigus kliendi ja advokaadi kirjavahetuse konfidentsiaalsusele, tagada juba eeluurimise käigus (74). |
| --- | --- |

67.

Seoses sellega viitab komitee ühenduse kohtupraktikale, milles käsitletakse komisjoni kontrollimisvolitusi konkurentsi valdkonnas. Selles valdkonnas toimetatavaid juurdlusi ühendab OLAFi juurdlustega tõsiasi, et nende eesmärgiks on koguda tõendeid konkreetse faktilise ja õigusliku olukorra reaalsuse ja ulatuse kontrollimiseks. Liidu kohtud on järjepidevalt sedastanud, et kuigi kaitseõigusi tuleb kohaldada üksnes selliste haldusmenetluste puhul, mille tulemusel võidakse määrata karistusi, tuleb siiski jälgida, et eelnevas uurimismenetluses ei ohustataks kaitseõigusi, millel võib olla otsustav tähtsus tõendite hankimisel ettevõtjate õigusvastase tegevuse kohta, mis võib kaasa tuua nende vastutuse. Seega, ehkki teatavad kaitseõigused on seotud üksnes võistlevate menetlustega [...], tuleb muud õigused, näiteks õigus saada õigusabi või õigus kliendi ja advokaadi kirjavahetuse konfidentsiaalsusele, tagada juba eeluurimise käigus (74).

Komitee väljendab rahulolu sellega, et õigus kasutada vabalt valitud isiku abi kaasatakse määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames loetletud menetluslike tagatiste hulka, ning on seisukohal, et see tuleks tagada nii vestlustel kui ka kohapealse kontrolli käigus.

3.2.2.5.   Õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu

| 68. | Nii nagu sisejuurdluste puhul, ei ole konkreetset kohtupraktikat ka kõnealuse õiguse ja selle kohaldamise kohta OLAFi välisjuurdluste raames. See kuulub siiski menetluslike tagatiste hulka, mida mainitakse käsiraamatus ja määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames. |
| --- | --- |

68.

Nii nagu sisejuurdluste puhul, ei ole konkreetset kohtupraktikat ka kõnealuse õiguse ja selle kohaldamise kohta OLAFi välisjuurdluste raames. See kuulub siiski menetluslike tagatiste hulka, mida mainitakse käsiraamatus ja määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames.

| 69. | Komitee viitab uuesti konkurentsiõigusega seotud kohtupraktikale ja märgib, et selles valdkonnas on liidu kohtud kinnitanud, et ettevõtjate õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu tuleb tagada juba eeluurimise etapis, mis eelneb komisjoni ees toimuvale võistlevale menetlusele. Niisiis võib ettevõtjat kohustada andma kogu teavet asjaolude kohta, millest ta võib teadlik olla, ja edastama tema käsutuses olevaid dokumente, mida võidakse hiljem kasutada tema või mõne teise ettevõtja vastu (75). Teda ei või siiski kohustada andma vastuseid, millega ta tunnistaks rikkumisi, mille tõendamise kohustus on komisjonil (76). |
| --- | --- |

69.

Komitee viitab uuesti konkurentsiõigusega seotud kohtupraktikale ja märgib, et selles valdkonnas on liidu kohtud kinnitanud, et ettevõtjate õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu tuleb tagada juba eeluurimise etapis, mis eelneb komisjoni ees toimuvale võistlevale menetlusele. Niisiis võib ettevõtjat kohustada andma kogu teavet asjaolude kohta, millest ta võib teadlik olla, ja edastama tema käsutuses olevaid dokumente, mida võidakse hiljem kasutada tema või mõne teise ettevõtja vastu (75). Teda ei või siiski kohustada andma vastuseid, millega ta tunnistaks rikkumisi, mille tõendamise kohustus on komisjonil (76).

| 70. | Komitee tõstatab siiski küsimuse, kas kõnealused põhimõtted on OLAFi juurdlustele ülekantavad. Erinevalt komisjoni tegevusest konkurentsi valdkonnas ei ole OLAFil otseselt karistuste määramisega seotud volitusi, kuid samas on OLAFil õigus saada juhul, kui ettevõtjad ei nõustu kohapealse kontrolli või inspekteerimisega, kooskõlas siseriikliku õigusega abi asjakohaselt liikmesriigilt. |
| --- | --- |

70.

Komitee tõstatab siiski küsimuse, kas kõnealused põhimõtted on OLAFi juurdlustele ülekantavad. Erinevalt komisjoni tegevusest konkurentsi valdkonnas ei ole OLAFil otseselt karistuste määramisega seotud volitusi, kuid samas on OLAFil õigus saada juhul, kui ettevõtjad ei nõustu kohapealse kontrolli või inspekteerimisega, kooskõlas siseriikliku õigusega abi asjakohaselt liikmesriigilt.

3.2.3.   Juurdluse lõpetamine

3.2.3.1.   Võimalus saada teavet juurdluse lõpetamise kohta

| 71. | OLAF ei ole kohustatud asjaomastele isikutele juurdluse lõpetamisest ja/või oma järeldustest ja soovitustest teatama. Käsiraamatus on selline kohustus ette nähtud, välja arvatud juhul, kui see võib juurdluse järelmeetmeid ohustada. Vaadeldud juurdluste puhul on isikutele kõnealust teavet antud üsna harva. Otsetoetuste puhul, mida komisjon maksab otse toetusesaajatele, ei ole OLAFi praktika ühetaoline. |
| --- | --- |

71.

OLAF ei ole kohustatud asjaomastele isikutele juurdluse lõpetamisest ja/või oma järeldustest ja soovitustest teatama. Käsiraamatus on selline kohustus ette nähtud, välja arvatud juhul, kui see võib juurdluse järelmeetmeid ohustada. Vaadeldud juurdluste puhul on isikutele kõnealust teavet antud üsna harva. Otsetoetuste puhul, mida komisjon maksab otse toetusesaajatele, ei ole OLAFi praktika ühetaoline.

| 72. | Komitee teab, et liikmesriikide kaudu makstavate ühenduse toetustega seotud juurdluste puhul teatab OLAF liikmesriigile juurdluse lõpetamisest, saates lõpparuande. Et juurdlusega seoses võidakse siseriiklikul tasandil võtta järelmeetmeid, on komitee seisukohal, et hea tava oleks enne seda, kui otsustatakse, kas isikule juurdluse lõpetamisest teatada või mitte, konsulteerida pädevate riiklike asutustega (77). |
| --- | --- |

72.

Komitee teab, et liikmesriikide kaudu makstavate ühenduse toetustega seotud juurdluste puhul teatab OLAF liikmesriigile juurdluse lõpetamisest, saates lõpparuande. Et juurdlusega seoses võidakse siseriiklikul tasandil võtta järelmeetmeid, on komitee seisukohal, et hea tava oleks enne seda, kui otsustatakse, kas isikule juurdluse lõpetamisest teatada või mitte, konsulteerida pädevate riiklike asutustega (77).

Komitee on seisukohal, et määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi raames ette nähtud nõuet, mille kohaselt OLAF peab oma järeldused ja soovitused asjaomastele isikutele edastama enne lõpparuande saatmist pädevatele ühenduse ja riiklikele asutustele, tuleks kohaldada kooskõlas järelmeetmete eest vastutava liikmesriigi menetluskorraga.

LISA

Osutatud õigusaktid:

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999, 25. mai 1999, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1–7); |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999, 25. mai 1999, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1–7);

| 2. | Institutsioonidevaheline kokkulepe, 25. mai 1999, Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15–19); |
| --- | --- |

2.

Institutsioonidevaheline kokkulepe, 25. mai 1999, Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15–19);

| 3. | Nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, 11. november 1996, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2–5); |
| --- | --- |

3.

Nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, 11. november 1996, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2–5);

| 4. | Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95, 18. detsember 1995, Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (ÜT L 312, 23.12.1995, lk 1–4); |
| --- | --- |

4.

Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95, 18. detsember 1995, Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (ÜT L 312, 23.12.1995, lk 1–4);

| 5. | Komisjoni otsus, 28. aprill 1999, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) (1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom) (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20–22); |
| --- | --- |

5.

Komisjoni otsus, 28. aprill 1999, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) (1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom) (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20–22);

| 6. | Määrus nr 31 (EMÜ) 11 (Euratom) millega kehtestatakse Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused (EÜT 45, 14.6.1962, lk 1385, koos kõigi hilisemate muudatustega); |
| --- | --- |

6.

Määrus nr 31 (EMÜ) 11 (Euratom) millega kehtestatakse Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused (EÜT 45, 14.6.1962, lk 1385, koos kõigi hilisemate muudatustega);

| 7. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43–48); |
| --- | --- |

7.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43–48);

| 8. | Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1–22). |
| --- | --- |

8.

Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1–22).

Määruse (EÜ) nr 1073/1999 osutatud muudatusettepanekud:

| 1. | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta {SEK(2006) 638 } /* KOM/2006/0244 lõplik - COD 2006/0084; |
| --- | --- |

1.

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta {SEK(2006) 638 } /* KOM/2006/0244 lõplik - COD 2006/0084;

| 2. | Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (KOM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)), (ELT C 16E, 22.1.2010, lk 201–222). |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (KOM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)), (ELT C 16E, 22.1.2010, lk 201–222).

Tsiteeritud kohtupraktika (kronoloogilises järjestuses):

Euroopa Liidu kohtud:

| 1. | 21. september 1989, Hoechst AG versus komisjon, liidetud kohtuasjad 46/87 ja 227/88; |
| --- | --- |

1.

21. september 1989, Hoechst AG versus komisjon, liidetud kohtuasjad 46/87 ja 227/88;

| 2. | 17. oktoober 1989, Dow Benelux NV versus komisjon, kohtuasi 85/87; |
| --- | --- |

2.

17. oktoober 1989, Dow Benelux NV versus komisjon, kohtuasi 85/87;

| 3. | 18. oktoober 1989, Orkem versus komisjon, kohtuasi 374/87; |
| --- | --- |

3.

18. oktoober 1989, Orkem versus komisjon, kohtuasi 374/87;

| 4. | 11. september 2002, Willeme versus komisjon, kohtuasi T-89/01; |
| --- | --- |

4.

11. september 2002, Willeme versus komisjon, kohtuasi T-89/01;

| 5. | 10. juuli 2003, komisjon versus EKP, kohtuasi C-11/00; |
| --- | --- |

5.

10. juuli 2003, komisjon versus EKP, kohtuasi C-11/00;

| 6. | 18. detsember 2003, Gómez-Reino versus komisjon, kohtuasi T-215/02; |
| --- | --- |

6.

18. detsember 2003, Gómez-Reino versus komisjon, kohtuasi T-215/02;

| 7. | 7. jaanuar 2004, Aalborg Portland A/S ja teised versus komisjon, liidetud kohtuasjad C-204/00 P, C-205/00 P, C-211/00 P, C-213/00 P, C-217/00 P ja C-219/00 P; |
| --- | --- |

7.

7. jaanuar 2004, Aalborg Portland A/S ja teised versus komisjon, liidetud kohtuasjad C-204/00 P, C-205/00 P, C-211/00 P, C-213/00 P, C-217/00 P ja C-219/00 P;

| 8. | 9. juuni 2004, Camós Grau versus komisjon, kohtuasi T-96/03; |
| --- | --- |

8.

9. juuni 2004, Camós Grau versus komisjon, kohtuasi T-96/03;

| 9. | 13. juuli 2004, Comunidad Autónoma de Andalucía versus komisjon, kohtuasi T-29/03; |
| --- | --- |

9.

13. juuli 2004, Comunidad Autónoma de Andalucía versus komisjon, kohtuasi T-29/03;

| 10. | 6. aprill 2006, Camos Grau versus komisjon, kohtuasi T-309/03; |
| --- | --- |

10.

6. aprill 2006, Camos Grau versus komisjon, kohtuasi T-309/03;

| 11. | 6. juuli 2006, Franchet ja Byk versus komisjon (nr 1), liidetud kohtuasjad T-391/03 ja T-70/04; |
| --- | --- |

11.

6. juuli 2006, Franchet ja Byk versus komisjon (nr 1), liidetud kohtuasjad T-391/03 ja T-70/04;

| 12. | 21. september 2006, Technische Unie BV versus komisjon, kohtuasi C-113/04 P; |
| --- | --- |

12.

21. september 2006, Technische Unie BV versus komisjon, kohtuasi C-113/04 P;

| 13. | 2. mai 2007, Giraudy versus komisjon, kohtuasi F-23/05; |
| --- | --- |

13.

2. mai 2007, Giraudy versus komisjon, kohtuasi F-23/05;

| 14. | 12. september 2007, Nikolaou versus komisjon, kohtuasi T-259/03; |
| --- | --- |

14.

12. september 2007, Nikolaou versus komisjon, kohtuasi T-259/03;

| 15. | 8. juuli 2008, Franchet ja Byk versus komisjon (nr 2), kohtuasi T-48/05; |
| --- | --- |

15.

8. juuli 2008, Franchet ja Byk versus komisjon (nr 2), kohtuasi T-48/05;

| 16. | 28. aprill 2010, Amann & Söhne GmbH & Co. KG ja Cousin Filterie SAS versus komisjon, kohtuasi T-446/05. |
| --- | --- |

16.

28. aprill 2010, Amann & Söhne GmbH & Co. KG ja Cousin Filterie SAS versus komisjon, kohtuasi T-446/05.

| 17. | 20. mai 2010, komisjon versus Violetti ja teised, kohtuasi T-261/09 P; |
| --- | --- |

17.

20. mai 2010, komisjon versus Violetti ja teised, kohtuasi T-261/09 P;

| 18. | 29. juuni 2010, komisjon versus The Bavarian Lager Co. Ltd., kohtuasi C-28/08 P; |
| --- | --- |

18.

29. juuni 2010, komisjon versus The Bavarian Lager Co. Ltd., kohtuasi C-28/08 P;

| 19. | 29. juuni 2010, komisjon versus Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, kohtuasi C-139/07 P. |
| --- | --- |

19.

29. juuni 2010, komisjon versus Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, kohtuasi C-139/07 P.

Euroopa Inimõiguste Kohus:

| 1. | 27. veebruar 1980, Deweer versus Belgia, A seeria nr 35; |
| --- | --- |

1.

27. veebruar 1980, Deweer versus Belgia, A seeria nr 35;

| 2. | 25. veebruar 1992, Pfeifer ja Plankl versus Austria, A seeria nr 227. |
| --- | --- |

2.

25. veebruar 1992, Pfeifer ja Plankl versus Austria, A seeria nr 227.

---

(1)  Otsuse 1999/352/EÜ (ESTÜ, Euratom), millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet, artikli 2 lõikes 1 on juurdlustegevusega seoses sätestatud, et amet kasutab ühenduse seadusandja antud volitusi selle määratud piirides ja tingimustel. Vt ka määruse (EÜ) nr 1073/1999 10. põhjendus. Lisaks tuletas Euroopa Kohus kõnealust nõuet meelde kohtuasjas C-11/00, komisjon vs Euroopa Keskpank, 10. juuli 2003, punkt 139.

1

vs

(2)  Seoses sellega vt Esimese Astme Kohtu 20. mai 2010. aasta otsus kohtuasjas T-261/09 P komisjon vs Violetti ja teised.

2

vs

(3)  Esimese Astme Kohtu 18. detsembri 2003. aasta otsus kohtuasjas T-215/02 Gómez-Reino vs komisjon, punkt 65. Vt ka 9. juuni 2004. aasta määrus kohtuasjas T-96/03, Camós Grau vs komisjon, milles Esimese Astme Kohus tuletas meelde, et ehkki puhtalt ettevalmistusliku iseloomuga meetmetega seoses ei saa esitada tühistamishagi, võib nendega seotud õigusvastaseid aspekte vaidlustada, esitades hagi lõpliku akti vastu, mille ettevalmistuseks neid on rakendatud (punkt 31).

3

vs

vs

(4)  Vt ka komitee arvamus nr 3/2010 määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi kohta.

4

(5)  Esimese Astme Kohus, Franchet ja Byk vs komisjon (nr 2), 8. juuli 2008, kohtuasi T-48/05, mille raames kinnitati, et põhiõiguste kaitset silmas pidades peab OLAF enne riiklikele kohtuasutustele mis tahes teabe esitamist konsulteerima komiteega.

5

vs

(6)  Vt 4. lisa (konfidentsiaalne).

6

(7)  Vt 2. lisa (OLAFi sisedokument).

7

(8)  Vt 1. lisa; määruse nr 1073/1999 reformiga seoses vt Euroopa Komisjoni 6. juuli 2010. aasta töödokument ja selle II lisa, milles on esitatud Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ja Euroopa Ülemkogu seisukoht.

8

(9)  Vt 3. lisa (komitee sisedokument).

9

(10)  Vt ametnike personalieeskirjade artikkel 22a ja 10. novembri 2008. aasta märgukiri OLAFi teenistujatele.

10

(11)  Vt ametnike personalieeskirjade artikkel 11 ja kohtuasi T-309/03, Camos Grau vs komisjon.

11

vs

(12)  Esimese Astme Kohus, kohtuasi T-89/01, Willeme versus komisjon, 11. september 2002, punkt 47.

12

Willeme

komisjon

(13)  Vt komitee aruanne 2005–2007 (ELT C 123, 20.05.2008, lk 7); komitee aruanne 2008–2009 (ELT C 314, 22.12.2009, lk 38).

13

(14)  Camos Grau vs komisjon, punktid 104–141. Kohtuotsust on käsiraamatus mainitud, kuid selle põhjal ei tuletata uurijatele sõnaselget eeskirja. Lisaks ei ole uurijate täidetava vormi õiguslikku alust ajakohastatud (vt märkus O/F1).

14

vs

(15)  Vt nõukogu ja EP ettepanekud (artikkel 7a).

15

(16)  Mutatis mutandis kohaldamise kohta vt 21. septembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C-113/04 P, Technische Unie BV vs komisjon, milles käsitletakse konkurentsi valdkonnaga seotud haldusmenetlust, mille tulemusel asjaomastele ettevõtetele määrati rahatrahvid, ja selle menetluse kestust. Euroopa Kohus kinnitas, et mõistliku aja nõue kehtib ka juurdlusetapis, mis on haldusmenetluse esimene etapp, ning et ülemäärane kestus võib mõjutada asjaomaste ettevõtjate hilisemat võimalust end kaitsta, nimelt vähendades nende kaitseõiguse tõhusust, mida kasutatakse menetluse teises etapis (punktid 54–55).

16

Mutatis mutandis

vs

(17)  Vt menetluse aegumistähtajad seoses määruses (EÜ, Euratom) nr 2988/95 osutatud rikkumistega.

17

(18)  Sellega seoses tuleb märkida, et ühenduse kohtupraktikas on konkurentsieeskirjadega seoses selgelt kinnitatud, et mõistliku aja ületamisega võib põhjendada süütegusid käsitleva ja karistusi määrava otsuse tühistamist, kui kõnealuse põhimõtte eiramisega on kahjustatud asjaomaste ettevõtete kaitseõigusi (eespool viidatud otsus kohtuasjas Technische Unie BV vs komisjon, punkt 47).

18

vs

(19)  Vt juhtumid nr 9 ja 20, mille kestus oli vastavalt kaks ja kolm aastat, tegelik tööaeg aga suhteliselt lühike, ja mutatis mutandis eespool viidatud otsus kohtuasjas Franchet ja Byk vs komisjon (nr 2), punkt 280.

19

mutatis mutandis

vs

(20)  Näiteks 9 kuu aruannetes (vt komitee arvamus nr 2/2009, ELT C 314, 22.12.2009, lk 22).

20

(21)  Selle punktiga seoses vt komitee arvamus nr 4/2010 juurdluste kavandamise kohta.

21

(22)  Vt juhtum nr 9; vt ka juhtum nr 17, mille puhul hindamisperiood kestis kümme kuud, mille jooksul toimus ainult üks kohtumine ühe komisjoni talitusega ja operatiivluure osakond teostas kontrollitoiminguid. Pärast juurdluse algatamist kestis see veel seitse kuud, mille jooksul ei toimunud mingit operatiivtegevust.

22

(23)  Vt juhtumid nr 5, 6, 7, 24 ja 28, mille puhul 3 kuu aruanded ei hõlma kogu juurdluse kestust; juhtumid nr 7, 24 ja 28 lõpetati keskmiselt kuus kuud pärast prognoositud kuupäeva, ilma et toimunud oleks mingit operatiivtegevust ning et viivitust oleks põhjendatud; juhtumi nr 28 puhul koostati neli 3 kuu aruannet, mille kohaselt aruannetes käsitletud ajavahemikel oli ainsaks tegevuseks juurdluse objektiks oleva projekti dokumentide läbivaatamine ja juurdluse lõpparuande koostamine.

23

(24)  Komitee on korduvalt nentinud, et kõnealuste aruannete koostamise õigusjärgset kohustust ei ole täidetud.

24

(25)  Vt komitee arvamus nr 2/2009 (ELT C 314, 22.12.2009, lk 39).

25

(26)  Vt juhtum nr 13.

26

(27)  Vt nõukogu ettepanek (artikkel 7a).

27

(28)  Esimese Astme Kohus, otsus eespool viidatud kohtuasjas Franchet ja Byk vs komisjon (nr 2), punkt 218.

28

vs

(29)  Vt eespool viidatud otsus kohtuasjas Giraudy vs komisjon, punkt 161, milles ühenduse kohus tõlgendas kõnealust reeglit laialt, lähtudes määruse nr 1073/199910. põhjendusest; vt ka eespool viidatud otsus kohtuasjas Franchet ja Byk vs komisjon (nr 2), milles ühenduse kohus kinnitas, et süütuse presumptsiooni põhimõtte „tulemiks on OLAF-il määruse nr 1073/1999 artikli 8 lõike 2 alusel lasuv konfidentsiaalsuse kohustus” (punkt 213).

29

vs

vs

(30)  Esimese Astme Kohus, eespool viidatud otsus kohtuasjas Nikolaou vs komisjon, punktid 189–216.

30

vs

(31)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 8 lõige 2 ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2185/96 artikli 8 lõige 1.

31

(32)  Näiteks tõdes komitee, et i) ühe isikuga seotud mitme eri juurdlusaruande puhul edastas OLAF riiklikele teenistustele ja/või asutustele ekslikult muu aruande kui selle, mille järelmeetmed need pidid võtma, ning ii) ühe juurdlusega seotud teavet sisaldav kiri saadeti kolmandale isikule, täpsustamata kirja saatmise eesmärki (vt juurdlused nr 9 ja 13).

32

(33)  Komisjon vs The Bavarian Lager Co. Ltd, 29. juuni 2010. aasta otsus kohtuasjas C-28/08 P.

33

vs

(34)  Komisjon vs Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, 29. juuni 2010. aasta otsus kohtuasjas C-139/07 P.

34

vs

(35)  Vt institutsioonidevahelises kokkuleppes esitatud näidisotsuse artikkel 4 ning kõigi institutsioonide ja asutuste otsused, samuti aga ametnike personalieeskirjade IX lisa artikkel 1.

35

(36)  Käsiraamatu punkt 5.1.1.1.

36

(37)  Käsiraamatu kohaselt teostatakse spetsiifilisi juurdlusega seotud volitusi järgmiste tegevuste käigus: asjaomase isiku ja tunnistajatega vestluse pidamine, ühenduse institutsiooni töötaja isikutoimikuga tutvumine, institutsioonide tööruumide kontrollimine, arvutite läbivaatamine, kohapealne kontroll (vt punkt 3.2.2). Komitee nentis ühe juurdluse puhul, et uurija ja arvuti läbivaatamise eest vastutanud töötaja määrati alles pärast seda, kui nad olid teostanud juurdlustoimingud, milleks neil oli volitus (vt juhtum nr 23).

37

(38)  Vt punkt 5.2.

38

(39)  Näidisotsuse artikkel 4.

39

(40)  Esimese Astme Kohus, eespool viidatud otsus kohtuasjas Nikolaou vs komisjon, punkt 238.

40

vs

(41)  Nii juhtus juurdluste nr 3 ja 20 puhul.

41

(42)  Ühe juurdluse puhul, mille raames teatati isikule uuest süüdistusest alles vestluse käigus, tehti seda üheainsa küsimuse kaudu, mis oli liiatigi mitmeti mõistetav ja mille sõnastust võis mitut moodi tõlgendada (vt juhtum nr 9).

42

(43)  Esimese Astme Kohus, eespool viidatud otsus kohtuasjas Nikolaou vs komisjon, punktid 255–265.

43

vs

(44)  Näiteks vestluskutse saatmine pärast isikule keelevaliku kohta seisukoha väljendamiseks antud tähtaja lõppu (juhtum nr 9); kutses ja ka hiljem OLAFi uuritavate süüdistuste mittetäielik loetelu ning vestlusel küsimuste mitmetimõistetav sõnastamine, mille tulemusel saadi kallutatud vastus (juhtum nr 9); vestluse protokolli saatmatajätmine vaatamata sõnaselgele kinnitusele, et pärast juurdluse lõppu protokoll saadetakse (juhtum nr 3).

44

(45)  Erandit on rakendatud kahe vaadeldud sisejuurdluse puhul (vt juhtumid 16 ja 27).

45

(46)  Eespool viidatud otsus kohtuasjas Franchet ja Byk vs komisjon (nr 2), punkt 151.

46

vs

(47)  Vt juhtumid nr 16 ja 27.

47

(48)  Vt käsiraamatu punkt 3.3.3 ning vestluskutse koostamist, vestluse läbiviimist ja ütluste salvestamist käsitlevad eeskirjad.

48

(49)  Vt Euroopa Parlamendi ettepaneku artikkel 7a.

49

(50)  Vt kõigi kolme ettepaneku artikkel 7a lõige 2.

50

(51)  OLAFi käsiraamat, punktid 3.3.2.2.2., 3.3.3.3, 3.3.3.4 ja 5.1.3.

51

(52)  Euroopa Inimõiguste Kohus, Pfeifer ja Plankl vs Austria, 25. veebruari 1992. aasta otsus, A seeria nr 227, punktid 37–38.

52

vs

(53)  Euroopa Inimõiguste Kohus, Deweer vs Belgia, 27. veebruari 1980. aasta otsus, A seeria nr 35, punkt 51.

53

vs

(54)  Vt näidisotsuse artikkel 1 ja määruse nr 1073/1999 artikli 4 lõige 6.

54

(55)  OLAFi käsiraamat, punktid 3.3.3.4, 5.1.1.1 ja 5.1.3.

55

(56)  Otsus eespool viidatud kohtuasjas Franchet ja Byk vs komisjon (nr 2), punktid 255–262; otsus eespool viidatud kohtuasjas Nikolaou vs komisjon, punktid 240–246; määrus eespool viidatud kohtuasjas T-215/02 Gómez-Reino vs komisjon, punkt 65.

56

vs

vs

vs

(57)  Seoses sellise võimaliku olukorraga, kus dokumentidega tutvumise taotlus esitatakse pärast OLAFi juurdluse lõppu, ning selliste taotluste menetlemise tingimustega vt 6. juuli 2006. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-391/03 ja T-70/04 Franchet ja Byk vs komisjon (nr 1).

57

vs

(58)  Vt allmärkuses 56 osutatud kohtupraktika.

58

(59)  Ebapiisavalt põhjendatud otsuseid võib halva haldustavana käsitada ka Euroopa Ombudsman: seoses välisjuurdlustega vt Euroopa Ombudsmani otsus liidetud asjades 723/2005/OV ja 790/2005/OV.

59

(60)  Ametnike personalieeskirjade IX lisa artikli 1 lõige 1.

60

(61)  Vt juhtum nr 26.

61

(62)  Vt näidisotsuse artikkel 5 ning ametnike personalieeskirjade IX lisa artikli 1 lõige 3.

62

(63)  Vt nõukogu ettepaneku artikkel 8a; vt ka käesoleva arvamuse punkt 3.1.2.2.

63

(64)  Siseriiklike sätete mitmekesisust rõhutati komisjoni 2009. aasta Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja pettustevastast võitlust käsitlevas aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010) 382 lõplik 2).

64

(65)  Vt näiteks komitee arvamuses nr 3/2010 esitatud ettepanekud.

65

(66)  Vt Lissaboni lepingu artikkel 4.

66

(67)  Punkt 5.1.1.2.

67

(68)  Määruse nr 2185/1996 artikli 6 lõike 1 teine lõik.

68

(69)  Sellist kahest aspektist koosnevat nõudmist seletab ühenduse kohus järgmiselt: „komisjonile pandud kohustus esitada uurimise objekt ja eesmärk on põhimõtteline kohustus, mille eesmärk on näidata mitte üksnes asjaomastes ettevõtjates kavatsetud sekkumiste õigustatud laadi, vaid anda ka neile võimalus aru saada nende koostöökohustuse ulatusest, säilitades samas oma kaitseõigused” (21. septembri 1989. aasta otsus liidetud kohtuasjades 46/87 ja 227/88, Hoechst AG vs komisjon, punkt 29).

69

vs

(70)  Käsiraamat, punkt 5.1.2.2.

70

(71)  Käsiraamatu järgi tuleneb OLAFi õigus ütlusi võtta määruse (EÜ, Euratom) nr 2185/96 artiklist 7 koosmõjus määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikliga 2 (vt punktid 3.3.2.2.2 ja 3.3.3.2).

71

(72)  Vt mutatis mutandis Nikolaou vs komisjon, punkt 246; vt ka 13. juuli 2004. aasta määrus kohtuasjas T-29/03, Comunidad Autónoma de Andalucía vs komisjon.

72

mutatis mutandis

vs

vs

(73)  Vt kõigi kolme ettepaneku artikli 7a lõige 2.

73

(74)  Euroopa Kohus, 17. oktoober 1989, kohtuasi 85/87, Dow Benelux NV vs komisjon, punktid 26–27.

74

vs

(75)  Vt 18. oktoobri 1989. aasta otsus kohtuasjas 374/87, Orkem vs komisjon, punktid 33–35; hiljutisema kohaldamisega seoses vt 7. jaanuari 2004. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-204/00 P, C-205/00 P, C-211/00 P, C-213/00 P, C-217/00 P ja C-219/00 P, Aalborg Portland A/S ja teised vs komisjon, punktid 61–65, ning 28. aprilli 2010. aasta otsus kohtuasjas T-446/05, Amann & Söhne ja Cousin Filterie vs komisjon, punktid 325–329.

75

vs

vs

vs

(76)  Eespool osutatud otsus kohtuasjas Orkem vs komisjon, punktid 34–35.

76

vs

(77)  Sellega seoses vt nõukogu ettepanek määruse nr 1073/1999 reformikava artikli 8a kohta.

77

---