# Eiropas Savienības C 188/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2011.188.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 188 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 28. jūnijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2011.188.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 188

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 28. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | OLAF |
| 2011/C 188/01 | OLAF Uzraudzības komitejas darbības pārskats (2009. gada jūnijs – 2010. gada decembris) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

OLAF

OLAF

2011/C 188/01

OLAF Uzraudzības komitejas darbības pārskats (2009. gada jūnijs – 2010. gada decembris)

OLAF

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

OLAF

| 28.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 188/1

---

OLAF Uzraudzības komitejas darbības pārskats

2009. gada jūnijs – 2010. gada decembris

2011/C 188/01

OLAF Uzraudzības komitejas locekļi

| | Peter STRÖMBERG


  Priekšsēdētājs
  Zvērināto revidentu uzraudzības padomes direktors, Zviedrija |
| --- | --- |

Peter STRÖMBERG

Priekšsēdētājs

Zvērināto revidentu uzraudzības padomes direktors, Zviedrija

| | Kálmán GYÖRGYI


  Ungārijas Republikas ģenerālprokurors (pensionējies), Ungārija |
| --- | --- |

Kálmán GYÖRGYI

Ungārijas Republikas ģenerālprokurors (pensionējies), Ungārija

| | Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ


  Augstākās tiesas prokurors, Spānija |
| --- | --- |

Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

Augstākās tiesas prokurors, Spānija

| | Diemut R. THEATO


  Bijusī Eiropas Parlamenta deputāte
  Bijusī Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētāja, Vācija |
| --- | --- |

Diemut R. THEATO

Bijusī Eiropas Parlamenta deputāte

Bijusī Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētāja, Vācija

| | Rosalind WRIGHT


  Krāpšanas novēršanas padomdevējas grupas priekšsēdētāja, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

Rosalind WRIGHT

Krāpšanas novēršanas padomdevējas grupas priekšsēdētāja, Apvienotā Karaliste

SATURS

UZRAUDZĪBAS KOMITEJAS PRIEKŠSĒDĒTĀJA PRIEKŠVĀRDS DARBĪBAS PĀRSKATAM

| 1. | IEVADS |
| --- | --- |

1.

| 2. | UZRAUDZĪBAS KOMITEJAS DARBA METODES |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Sanāksmes |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ziņotāji un atzinumi |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sekretariāts |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | OLAF IZMEKLĒŠANAS FUNKCIJA |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | OLAF izmeklēšanas funkcijas uzraudzība |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | OLAF ģenerāldirektora neatkarības nodrošināšana |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | OLAF izmeklēšanu ilguma uzraudzība |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Ieteikumi iestādēm |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Lietas, par kurām informācija ir jānosūta dalībvalsts tiesu iestādēm – Pirmās instances tiesas sprieduma lietā T-48/05 sekas |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Jaunas darba metodes |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.2. | Turpmāka rīcība pēc Uzraudzības komitejas Atzinuma Nr. 5/2008 par OLAF de minimis politikas īstenošanu |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Regulāra uzraudzība pēc Uzraudzības komitejas iniciatīvas |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Izmeklēšanu plānošana un stratēģiskā virzība |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Pamattiesību un procesuālo garantiju īstenošana OLAF izmeklēšanās |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.4. | OLAF procesuālie izmeklēšanas noteikumi un OLAF operatīvo procedūru rokasgrāmata |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Administratīvā organizācija, budžets un personāla politika saistībā ar OLAF izmeklēšanas funkciju |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Administratīvā organizācija un kadru politika |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Budžets |
| --- | --- |

3.5.2.

| 4. | ATTIECĪBAS AR OLAF, ES IESTĀDĒM, OLAF PARTNERIEM UN IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Attiecības ar OLAF |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Attiecības ar ES iestādēm |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Attiecības ar Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Padomi |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Attiecības ar Eiropas Revīzijas palātu |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Ieguldījums pārdomās par OLAF reformu |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | OLAF ģenerāldirektora atlases procedūra |
| --- | --- |

4.3.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 1. PIELIKUMS. | Uzraudzības komitejas sanāksmju kalendārs |
| --- | --- |

1. PIELIKUMS.

| 2. PIELIKUMS. | Atzinums Nr. 1/2010. OLAF provizoriskais budžeta projekts 2011. gadam |
| --- | --- |

2. PIELIKUMS.

| 3. PIELIKUMS. | Atzinums Nr. 2/2010. Atzinums par OLAF ģenerāldirektora izvirzīšanu |
| --- | --- |

3. PIELIKUMS.

| 4. PIELIKUMS. | Atzinums Nr. 3/2010 par pārdomu dokumentu par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) reformu |
| --- | --- |

4. PIELIKUMS.

| 5. PIELIKUMS. | Atzinums Nr. 4/2010. Izmeklēšanas plānošana |
| --- | --- |

5. PIELIKUMS.

| 6. PIELIKUMS. | Atzinums Nr. 5/2010. Pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošana Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai izmeklēšanās |
| --- | --- |

6. PIELIKUMS.

UZRAUDZĪBAS KOMITEJAS PRIEKŠSĒDĒTĀJA PRIEKŠVĀRDS DARBĪBAS PĀRSKATAM

Šis darbības pārskats ir pašreizējās komitejas ceturtais pārskats un aptver laikposmu no 2009. gada jūnija līdz 2010. gada decembrim, kuru lielā mērā iezīmēja Franz–Hermann Brüner kunga nāve 2010. gada janvāra sākumā. Ja organizācija zaudē savu vadītāju šādos skumjos apstākļos, tas dziļi ietekmē tās darbu visos līmeņos. Mēs ar gandarījumu konstatējām, ka OLAF turpināja ierasto darbu, kas ir labākais veids, kā godināt Brüner kunga piemiņu.

Šajā laikposmā OLAF ir bijis uzmanības centrā vairākās dažādās iniciatīvās, kuru mērķis ir ieviest izmaiņas. Viena no tām ir procedūra jauna OLAF ģenerāldirektora iecelšanai, kura tika sākta šā gada aprīlī, kad oficiāli tika izsludināta amata vieta. Uzraudzības komiteja ir bijusi cieši saistīta ar šo procedūru, un 2010. gada 23. septembrī tā sniedza savu atzinumu. Visbeidzot, Komisija 14. decembrī šajā amatā iecēla Giovanni Kessler kungu. Uzraudzības komiteja atzinīgi vērtē Giovanni Kessler kunga iecelšanu amatā un cer izveidot ciešu un auglīgu sadarbību ar viņu.

Vēl viens projekts, ar kuru paredzēts ieviest izmaiņas, ir ierosinātā Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reforma. Uzraudzības komiteja ir vairākkārt sniegusi atzinumus par dažādiem priekšlikuma aspektiem tā izstrādes gaitā, jaunākais atzinums tika sniegts par pārdomu dokumentu, kuru pirms dažiem mēnešiem izdeva komisārs Šemeta. Uzraudzības komiteja ir aktīvi iesaistījusies diskusijās, jo īpaši tādēļ, ka to iznākums tieši ietekmēs komitejas darbu un statusu, bet arī – un vissvarīgāk – to tiešās ietekmes uz OLAF darbībām dēļ. Komitejas svarīgākā prioritāte vienmēr ir bijusi un būs OLAF izmeklēšanas pilnvaru un tā izmeklēšanas neatkarības stiprināšana.

Uzraudzības komiteja nodrošina OLAF neatkarību, regulāri uzraugot tā izmeklēšanas funkcijas un palīdzot ģenerāldirektoram noteikto pienākumu izpildē. Šis komitejas sastāvs ir pildījis šo uzdevumu jau vairāk nekā piecus gadus. Komiteja pārstāv valsts iestāžu un politisko organizāciju vadības kolektīvo pieredzi kriminālizmeklēšanas un administratīvās izmeklēšanas vadības, pārvaldības un veikšanas jomās. Pamatojoties uz šo pieredzi, Uzraudzības komiteja savus oficiālos atzinumus un viedokļus balsta uz trim vienlīdz svarīgiem pamatnoteikumiem.

Pirmais no tiem ir vienmēr atgriezties pie informācijas avota, proti, pie faktiskajiem lietas dokumentiem, Lietu uzskaites sistēmas, dažādiem ziņojumiem, kurus OLAF sagatavojis, gatavojoties sākt izmeklēšanu, un ziņojumiem, kurus OLAF sagatavojis komitejai (piemēram, deviņu mēnešu ziņojumiem).

Otrais noteikums ir komitejas un tās locekļu absolūta neatkarība.

Trešais noteikums, kas izriet no locekļu pašu pieredzes, ir OLAF neatkarības ievērošana un stingra apņemšanās neietekmēt notiekošo izmeklēšanu, pat tad, kad tiek izskatīti lietas dokumenti un materiāli, kas ir saistīti ar notiekošo izmeklēšanu.

Es vēlētos savā un komitejas vārdā teikt lielu paldies Uzraudzības komitejas sekretariātam, bez kura priekšzīmīgā darba nebūtu iespējama komitejas darbība.

1.   IEVADS

Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulā (EK) Nr. 1073/1999 (1) noteikts, ka OLAF Uzraudzības komitejas loma ir stiprināt un garantēt biroja neatkarību, kā arī palīdzēt ģenerāldirektoram noteikto pienākumu izpildē. Uzraudzības komitejai katru gadu jāsniedz iestādēm pārskats par savu darbību. Šajā pārskata periodā Uzraudzības komiteja pieņēma piecus atzinumus, kas tika nosūtīti iestādēm un OLAF ģenerāldirektoram un kas ir pievienoti pārskatam.

Šajā pārskata periodā Uzraudzības komitejas priekšsēdētājs līdz 2009. gada novembrim bija Luis López Sanz-Aranguez kungs, pēc tam viņu nomainīja Peter Strömberg kungs. Strömberg kunga pilnvaras 2010. gada novembrī tika pagarinātas uz vēl vienu gadu.

Svarīgi atcerēties, ka kopš Brüner kunga nāves 2010. gada 9. janvārīOLAF ir darbojies bez ģenerāldirektora, kas tiek iecelts saskaņā ar ad hoc procedūru, kura noteikta Regulā (EK) Nr. 1073/1999.

Gaidot jauna ģenerāldirektora iecelšanu, 2010. gadā OLAF darba nepārtrauktībai īpaši svarīga bija Uzraudzības komitejas klātbūtne un atbalsts.

Eiropas Komisija 2010. gada aprīlī sāka procedūru jauna biroja ģenerāldirektora pieņemšanai darbā. Šīs procedūras noslēgumā 2010. gada 14. decembrī amatā tika izraudzīts Giovanni Kessler kungs. Uzraudzības komiteja cer izveidot ciešu un auglīgu sadarbību ar turpmāko OLAF ģenerāldirektoru.

Uzraudzības komiteja cer, ka šis pārskats būs ne vien kopsavilkums par pagājušā gada darbībām, bet arī palīdzēs jaunajam ģenerāldirektoram, gan analizējot pašreizējos problēmjautājumus, ar kādiem jāsaskaras iestādei, gan nosakot OLAF politikas galveno ievirzi uz ES finanšu interešu aizsardzību.

Jaunajam ģenerāldirektoram būs jāsaskaras ar daudziem pārbaudījumiem, stiprinot OLAF efektivitāti un panākot, ka OLAF velta visas pūles mērķtiecīgākai cīņai pret krāpšanu. Starp šiem pārbaudījumiem, ar kuriem būs jāsaskaras jaunajam OLAF ģenerāldirektoram, Uzraudzības komiteja vēlas uzsvērt nepieciešamību saīsināt OLAF izmeklēšanu ilgumu un ieviest nepieciešamās izmaiņas organizācijā, lai panāktu, ka ierobežotie pieejamie resursi tiek izmantoti vislabākajā veidā un tiek atvēlēti OLAF pamata izmeklēšanas uzdevumiem. Viens no šā pārskata mērķiem ir sniegt jaunajam ģenerāldirektoram dažus ierosinājumus, kā labāk noteikt izmeklēšanas ievirzi un izmantot laiku.

2.   UZRAUDZĪBAS KOMITEJAS DARBA METODES

2.1.   
  Sanāksmes

Uzraudzības komitejai bija 16 plenārsēdes Briselē (2). Šo sanāksmju protokoli ir pieejami OLAF un Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam un Eiropas Savienības Padomei pārskatāmības nolūkā un lai regulāri sniegtu minētajām iestādēm informāciju par Uzraudzības komitejas darbībām.

Tāpat kā iepriekšējā pārskata periodā, Uzraudzības komiteja turpināja aicināt uz savām sanāksmēm OLAF ģenerāldirektoru vai ģenerāldirektora pienākumu izpildītāju un vairākus OLAF darbiniekus. Šajās sanāksmēs OLAF varēja informēt Uzraudzības komiteju par visiem jautājumiem, kas attiecas uz Uzraudzības komitejas darbu, kā arī Uzraudzības komiteja varēja informēt OLAF par savu darbu. Uzraudzības komitejas sanāksmes regulāri apmeklēja OLAF Tieslietu un juridisko konsultāciju nodaļa, lai informētu par lietām, kas nosūtītas valstu tiesu iestādēm, tāpat arī Uzraudzības komitejas sanāksmju laikā ar OLAF ģenerāldirektoru un vadību šajā pārskata periodā notika aktīvas diskusijas vairākās plašās jomās. Uzraudzības komiteja īpašu uzmanību veltīja OLAF darba organizācijas aspektiem, konkrēti – saistībā ar turpmāko rīcību pēc Uzraudzības komitejas atzinumiem OLAF gada pārvaldības plāna, budžeta projektu, OLAF deviņu mēnešu ziņojumu un OLAF kadru politikas jomā. Notika apspriedes ar OLAF ģenerāldirektoru Brüner kungu par Komisijas priekšlikumu eksternalizēt OLAF, kā arī neformāla viedokļu apmaiņa par koordināciju starp OLAF un starptautiskām organizācijām. Turklāt tika izklāstīti un apspriesti OLAF ikdienas darba elementi, piemēram, tas, kā Komisijas dienesti reģistrē un glabā OLAF dokumentus, un OLAF piekļuve datiem, kas ir ES iestāžu rīcībā. Uzraudzības komiteja atzinīgi vērtēja OLAF plašo izklāstu par kādu īpaši sarežģītu un svarīgu pārrobežu krāpšanas lietu un atzina, ka ir veikti praktiski pasākumi, lai pielāgotu OLAF izmeklēšanas praksi, ņemot vērā gūto pieredzi (sk. 3.1.5. punktu).

2.2.   
  Ziņotāji un atzinumi

Uzraudzības komiteja atskaites periodā pieņēma piecus atzinumus (sk. pielikumus). Tika saglabāta prakse iecelt ziņotājus
   (3), lai uzlabotu konkrētu Uzraudzības komiteju interesējošu jautājumu sagatavošanas un turpmākas rīcības efektivitāti. Uzraudzības komitejas darbs šajā periodā galvenokārt bija vērsts uz to, lai sagatavotu atzinumu par budžetu, atzinumu par pārdomu dokumentu par Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu, atzinumu par izmeklēšanas plānošanu, atzinumu par pamattiesībām un procesuālajām garantijām OLAF izmeklēšanās, kā arī atzinumu par OLAF ģenerāldirektora izraudzīšanu.

2.3.   
  Sekretariāts

Uzraudzības komitejas sekretariāta pienākumi ir noteikti Uzraudzības komitejas reglamentā (4), kurā paredzēta tā būtiskā nozīme attiecībā uz visu Uzraudzības komitejas uzdevumu izpildes atvieglošanu un sekmēšanu, nodrošinot, ka Uzraudzības komiteja var pilnīgi neatkarīgi īstenot savas likumīgās pilnvaras.

Šajā periodā pēc sekretariāta vadītāja amata vakances izsludināšanas 2009. gada jūlijā tika panākta vienošanās ar Brüner kungu, ka iecelšana amatā notiks vienīgi ar Uzraudzības komitejas piekrišanu. Pēc atlases procedūras OLAF ģenerāldirektora pienākumu izpildītājs, kas ir kompetents iecelt amatā, pēc vienošanās ar Uzraudzības komiteju par tās sekretariāta vadītāju iecēla Isabelle Jegouzo kundzi. Viņa stājās amatā 2010. gada 16. jūnijā.

Viens darbinieks 2009. gada novembrī atstāja amatu Uzraudzības komitejas sekretariātā, un 2010. gada februārī sekretariātam pievienojās jauns ierēdnis. Pašlaik viens amats ir vakants, un tajā darbinieks būtu jāieceļ pēc iespējas ātrāk.

Tāpat kā līdz šim, Uzraudzības komitejas sekretariāta darbinieki būtu jāpieņem darbā tikai pēc vienošanās ar komiteju, tādējādi nodrošinot komitejas pilnīgu neatkarību, tai veicot savus pienākumus. OLAF un Komisija ir atzinuši, ka Uzraudzības komiteja ir jāiesaista darbā pieņemšanas procedūrā.

Uzraudzības komiteja arī uzskata, ka tā būtu jāiesaista sekretariāta darbinieku ikgadējā vērtēšanā, ņemot vērā to, ka sekretariāts darbojas tās tiešā pakļautībā.

3.   
  OLAF IZMEKLĒŠANAS FUNKCIJA

3.1.   

  OLAF izmeklēšanas funkcijas uzraudzība

3.1.1.   
  OLAF ģenerāldirektora neatkarības nodrošināšana

Uzraudzības komitejas galvenais uzdevums ir uzraudzīt OLAF izmeklēšanas funkciju, lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēta OLAF neatkarība. Šajā sakarā ļoti svarīgi ir nodrošināt, ka tiek ievērots ģenerāldirektora statuss.

Pēc Brüner kunga nāves Eiropas Komisija savā 2010. gada 13. janvāra lēmumā uzskatīja, ka Nicholas Ilett kungs, kurš līdz tam saskaņā ar Komisijas 2005. gada jūlija lēmumu bija bijis ģenerāldirektora vietnieks, automātiski ieņems ģenerāldirektora pienākumu izpildītāja amatu. Pēc šā lēmuma starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Komisiju norisinājās intensīvas debates. Šajā kontekstā komitejas priekšsēdētājs 2010. gada 14. janvārī nosūtīja Komisijas priekšsēdētāja vietniekam Kallas vēstuli, kopiju nosūtot Eiropas Parlamentam un Padomei, un tajā viņš rakstīja:

“Uzraudzības komiteja uzskata, ka, lai starpposmā OLAF ikdienas darbs, un jo īpaši OLAF izmeklēšanu sākšana, veikšana un pabeigšana, varētu notikt pilnīgi neatkarīgi, ir ļoti svarīgi, lai biroja augstākā vadība netiktu ierobežota savu pilnvaru īstenošanā.

To paturot prātā, Uzraudzības komiteja uzskata, ka personai, kas starpposmā pilda ģenerāldirektora pienākumus, tas būtu jādara pēc Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas vienošanās. Šai personai būtu jābūt visām nepieciešamajām likumīgajām pilnvarām un neatkarīgam statusam.”

Uzraudzības komiteja uzskata, ka ir svarīgi, lai biroju vadītu cilvēks, kas ir iecelts, panākot visu iestāžu vienošanos un atbalstu. Tas ir svarīgi OLAF ikdienas darba atbalstam.

OLAF

3.1.2.   
  OLAF izmeklēšanu ilguma uzraudzība

OLAF

OLAF ģenerāldirektors iesniedz Uzraudzības komitejai ikmēneša ziņojumu, iekļaujot tajā kopsavilkumu par katru izmeklēšanu, kas turpinās vairāk nekā deviņus mēnešus (“deviņu mēnešu ziņojumi”). “Deviņu mēnešu ziņojumos” ir norādīti izmeklēšanu nepabeigšanas iemesli un paredzamais katras lietas pabeigšanas termiņš. Šos ziņojumus analizē Uzraudzības komiteja un Uzraudzības komitejas sekretariāts.

OLAF

Uzraudzības komiteja vēlreiz (5) uzsver šo ziņojumu svarīgumu ne tikai tādēļ, ka ar tiem tiek pildīts juridiski noteikts pienākums, bet arī tādēļ, ka tiem būtu jākalpo par noderīgu līdzekli izmeklēšanu efektivitātes uzlabošanai.

5

Šajā pārskata periodā Uzraudzības komiteja īpašu uzmanību ir pievērsusi OLAF“deviņu mēnešu ziņojumos” ietvertajām prognozēm par laiku, kādā paredzēts pabeigt izmeklēšanu. Uzraudzības komiteja izskatīja paredzētos lietu pabeigšanas laika grafikus 164 “deviņu mēnešu ziņojumos”, kas tika saņemti laikposmā no 2009. gada jūnija līdz 2010. gada jūlijam. No minētajiem 164 ziņojumiem 14 ziņojumos vispār netika iekļauta nekāda prognoze par pabeigšanu. Atlikušajos 150 ziņojumos 71 lietā pabeigšana aizkavējās par vairākiem mēnešiem, salīdzinot ar prognozēto (no 4 līdz 12 mēnešiem). Uzraudzības komiteja atzīst, ka ir panākts uzlabojums salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu, kurā aptuveni 23 % no izskatītajiem 275 “deviņu mēnešu ziņojumiem” vispār netika minēts laiks, kādā izmeklēšanu paredzēts pabeigt. Tomēr tā uzskata, ka “deviņu mēnešu ziņojumiem” būtu jābūt vēl konkrētākiem attiecībā uz to, kādēļ nav ievērots sākotnēji noteiktais laika grafiks.

OLAF

3.1.3.   Ieteikumi iestādēm

Ieteikumi iestādēm

OLAF ģenerāldirektora pienākums ir informēt Uzraudzības komiteju par gadījumiem, kad attiecīgā iestāde, organizācija vai aģentūra nav ievērojusi OLAF sniegtos ieteikumus (6).

OLAF

OLAF

6

Šajā pārskata periodā Uzraudzības komiteja nav saņēmusi nevienu ziņojumu, kurā būtu norādīts, ka kāda iestāde, organizācija vai aģentūra nav ievērojusi OLAF ieteikumus un secinājumus.

OLAF

3.1.4.   Lietas, par kurām informācija ir jānosūta dalībvalsts tiesu iestādēm – Pirmās instances tiesas sprieduma lietā T-48/05 sekas

Lietas, par kurām informācija ir jānosūta dalībvalsts tiesu iestādēm – Pirmās instances tiesas sprieduma lietā T-48/05 sekas

Šajā pārskata periodā Uzraudzības komiteja izskatīja 43 lietas, kuras tai bija iesniedzis OLAF pirms informācijas nosūtīšanas valstu tiesu iestādēm (turpmāk – VTI).

OLAF

Saskaņā ar spriedumu lietā Franchet un Byk
   (7) Pirmās instances tiesa lēma, ka Regulā (EK) Nr. 1073/1999 OLAF ir noteikta prasība “konsultēties ar [Uzraudzības komiteju] pirms informācijas nodošanas valstu tiesu iestādēm” un ka tas ir “beznosacījuma pienākums un neatstāj nekādu rīcības brīvību”.

Franchet

Byk

7

OLAF

Lai īstenotu Tiesas lēmumu, starp Uzraudzības komiteju un OLAF ir izveidota jauna darba prakse – OLAF informē Uzraudzības komiteju piecas darbdienas pirms lietas nosūtīšanas VTI; Tieslietu un juridisko konsultāciju nodaļas darbinieki sniedz Uzraudzības komitejai paziņojumu, kurā apkopo pamattiesību un procesuālo garantiju situāciju lietās, kuras nodod VTI. Attiecībā uz procesuālajām garantijām šajā paziņojumā norāda, vai iesaistītā persona ir informēta par to, ka tiek sākta izmeklēšana, un vai viņai ir tikusi dota iespēja izklāstīt OLAF savus apsvērumus. Tajā arī norāda izmeklēšanas rezultātus (faktiskos secinājumus, juridisko novērtējumu, kompetento tiesu iestādi, noilguma apsvērumus un OLAF ieteikumus).

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

Uzraudzības komiteja veic saņemtās informācijas iepriekšēju analīzi, kas tai ļauj apspriest ar OLAF tādus jautājumus kā izmeklēšanā iesaistīto personu tiesību ievērošana, faktu juridiska novērtēšana, lietas saņēmējas VTI kompetence, izmeklēšanas ilgums un noilguma jautājums. Neiejaucoties notiekošā lietu izmeklēšanā, Uzraudzības komiteja var izdarīt vispārīgus secinājums, balstoties uz šo lietu analīzi, un tos paziņot OLAF ģenerāldirektoram nolūkā uzlabot esošo praksi. Uzraudzības komiteja secinājumus par pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanu OLAF izmeklēšanās jo īpaši izdarīja savā Atzinumā Nr. 5/2010 (8).

OLAF

OLAF

OLAF

8

Kaut arī šie Tieslietu un juridisko konsultāciju nodaļas darbinieku izstrādātie kopsavilkumi sniedz Uzraudzības komitejai ieskatu katras lietas būtiskajos un procesuālajos jautājumos, Uzraudzības komiteja uzskata, ka vairāk uzmanības būtu jāpievērš saņemtās informācijas pilnīgumam un pareizībai. Patiešām, reizēm kopsavilkumi nav visaptveroši (trūkst noilguma apsvērumu vai ieteikumu, pamattiesību un procesuālo garantiju situācijas izklāsts ir nepilnīgs vai nav konkrēti attiecināts uz katru iesaistīto personu) vai tajos ir būtiskas kļūdas (piemēram, izmeklēšanas nosaukumā vai būtiskos datumos). Turklāt Uzraudzības komiteja ar nožēlu konstatē, ka izmeklēšanas darba juridiskā kontrole, šķiet, netiek veikta sistemātiski katrā posmā. No izskatītajām lietām secināms, ka šāds nepārtrauktas juridiskas izskatīšanas trūkums izmeklēšanas laikā ir bijis par iemeslu tam, ka bijuši trūkumi procesuālo prasību ievērošanā.

Savā Atzinumā Nr. 5/2010 Uzraudzības komiteja sniedza OLAF sistēmu, kā analizēt pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanu katrā izmeklēšanas posmā. Šajā sistēmā ir ietverti arī ierosinājumi, kā vērtēt pierādījuma vērtību, uz kura balstās izmeklēšanas secinājumi, un ievērot attiecīgo dalībvalstu noteikumus.

OLAF

Uzraudzības komiteja iesaka pārskatīt kopsavilkumus, kurus attiecībā uz pamattiesībām un procesuālajām garantijām pašlaik izstrādā Tieslietu un juridisko konsultāciju nodaļas darbinieki un kurus varētu balstīt uz šīs sistēmas modeli.

Uzraudzības komiteja norāda, ka kopumā lielākajai daļai ziņojumu par VTI nosūtītajām lietām varētu būtiski uzlabot kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz to struktūru, skaidrību, izmeklējamo noziedzīgo nodarījumu elementu analīzi, kā arī no valodas viedokļa. Turklāt Uzraudzības komiteja konstatēja, ka divi lietu ziņojumi tika nosūtīti VTI attiecīgi 16 mēnešus un 24 mēnešus pēc izmeklēšanas pabeigšanas. Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF būtu jāapsver elektroniskās ziņojumu sistēmas ieviešana, lai nepieļautu šādas situācijas.

OLAF

3.1.5.   Jaunas darba metodes

Jaunas darba metodes

Uzraudzības komitejas priekšsēdētājs 2010. gada maijā vadīja konferenci “Operatīvā sadarbība starp OLAF un citiem Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem – turpmākā rīcība pēc 2007. gada konferences”, kas tika sarīkota pēc OLAF iniciatīvas. Šīm konferencēm bija skaidrs nolūks uzlabot OLAF sadarbību ar Komisijas ģenerāldirektorātiem (ĢD) darbības līmenī, lai sasniegtu labākus rezultātus un panāktu kopīgu izpratni.

OLAF

OLAF

OLAF

Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF vadošā loma atklāšanā, riska analīzē un cīņā pret krāpšanu prasa regulāru būtiskās informācijas apmaiņu starp Komisijas ĢD. Īpaši pasākumi tika veikti kopš 2007. gada, un 2008.–2009. gadā ar dažiem ĢD tika izstrādātas kopīgās stratēģijas krāpšanas novēršanas jomā. Rezultātā tika izveidota jauna darbības pieeja liela mēroga un sarežģītākām lietām, kurā izmeklēšanās tiek ciešāk iesaistīti ĢD un tiek izveidota proaktīva, uz izlūkdatiem balstīta pieeja.

OLAF

Tiešo izdevumu jomā, kur par izmeklēšanas veikšanu ir atbildīgs vienīgi OLAF, šī metode tika izmantota sadarbībā ar vienu ĢD, kura iekšējie revidenti tika cieši iesaistīti un darbojās kā OLAF eksperti, kad tika veiktas pārbaudes uz vietas. OLAF kopā ar attiecīgo ĢD arī izstrādāja jaunus izlūkdatu vākšanas IT rīkus, lai labāk identificētu riska jomas.

OLAF

OLAF

OLAF

Uzraudzības komiteja atzinīgi vērtē šo jauno darba metodi un vēlētos, lai tā tiktu izvērsta plašāk, jo tas ļauj OLAF pievērsties nopietnākām un sarežģītākām lietām, bet ar mazāk svarīgiem pārkāpumiem nodarbojas Komisijas dienesti citā līmenī.

OLAF

ES finanšu situācija pēdējo divu gadu laikā ir dramatiski mainījusies. Finanšu krīzes dēļ Eiropas Komisijai ir nācies pieņemt pasākumus, lai palielinātu palīdzību un naudas apriti dažās nozarēs, kas var kļūt par iemeslu arī krāpšanas un finanšu nelikumību pieaugumam. Uzraudzības komiteja uzskata, ka ir nepieciešamas jaunas darba metodes, lai īstenotu stingrus līdzekļu izlietojuma kontroles mehānismus, un būtiska ir nopietna operatīvā sadarbība starp Komisijas ĢD un OLAF.

OLAF

3.2.   
  Turpmāka rīcība pēc Uzraudzības komitejas Atzinuma Nr. 5/2008 par OLAF de minimis politikas īstenošanu

Turpmāka rīcība pēc Uzraudzības komitejas Atzinuma Nr. 5/2008 par

politikas īstenošanu

Saskaņā ar Uzraudzības komitejas atzinumu par OLAF de minimis politiku un prioritātes piešķiršanu lietām (9)
  OLAF de minimis noteikumi tika nesen pievienoti rokasgrāmatai un tagad ir pieejami izmeklētājiem.

OLAF de minimis

9

OLAF de minimis

Uzraudzības komiteja atzinīgi vērtē iniciatīvu ar darbības norādījumiem precizēt de minimis politikas īstenošanu. Tomēr šīs pamatnostādnes jālasa kopā un jākombinē ar orientējošiem sliekšņiem iekšējām un ārējām izmeklēšanām un pēcpārbaudes pasākumu sākšanai finanšu jomā, kā noteikts OLAF gada pārvaldības plānā.

darbības norādījumiem

de minimis

OLAF

Uzraudzības komiteja atzinīgi vērtē de minimis pielikuma izveidi, kurā uzskaitīti dažādi kritēriji, kuri valdei jāņem vērā, lemjot, sākt vai nesākt ārēju izmeklēšanu, un kurš ir uzlabojums lēmumu pieņemšanas procesa pārskatāmības jomā.

de minimis

Uzraudzības komiteja vēlētos, lai OLAF nākamajā gadā pēc politikas ieviešanas veiktu pilnīgu analīzi par de minimis politikas īstenošanu, tostarp attiecībām ar IDOC.

OLAF

de minimis

IDOC

3.3.   
  Regulāra uzraudzība pēc Uzraudzības komitejas iniciatīvas

Regulāra uzraudzība pēc Uzraudzības komitejas iniciatīvas

3.3.1.   Izmeklēšanu plānošana un stratēģiskā virzība

Izmeklēšanu plānošana un stratēģiskā virzība

Uzraudzības komiteja 2010. gada 12. oktobrī pieņēma Atzinumu Nr. 4/2010 par izmeklēšanas plānošanu (10).

10

Regulāri veicot analīzi par izmeklēšanām, kas turpinās ilgāk par deviņiem mēnešiem, Uzraudzības komiteja konstatēja “izmeklēšanas metodikas un stingru pasākumu trūkum[u] un nepieciešamīb[u] pilnveidot iekšējo pārvaldību un izmeklēšanas kontroli” (11).

11

Veikusi lietu paraugu sīku analīzi A un B direktorātā, Uzraudzības komiteja ar nožēlu konstatēja, ka operatīvās darbības direktorātos trūkst konsekventas pieejas izmeklēšanu plānošanai un pārvaldībai. Atzinumā sniegts ieteikums katras izmeklēšanas sākumā izstrādāt sīku izmeklēšanas plānu, nosakot izmeklēšanas mērķus, paredzamos resursus, kādi nepieciešami tās veikšanai, un paredzamās izmaksas. Šim plānam būtu jābūt dinamiskam un pietiekami izvērstam, lai varētu paredzēt datumu, kad tiks pieņemts galīgais lēmums. Izmeklēšanas plāni būtu jāizstrādā iesniegšanai valdē, un pēc tam tie būtu regulāri jāatjaunina. Tajos būtu jāiekļauj visi plānotie izmeklēšanas pasākumi un būtu jāpievieno katra pasākuma pagaidu grafiks. Šie plāni būtu jāizstrādā rakstveidā un sistemātiski jāpievieno lietas dokumentiem, tādējādi atvieglojot to izmantošanu un pārskatīšanu, ja izmeklētājiem ir jāatliek noteiktas darbības vai ja notiek cita veida aizkavēšanās. Vadībai nodaļu līmenī būtu regulāri jāizvērtē izmeklēšanas plāni, lai uzraudzītu un, ja nepieciešams, dotu norādījumus par lietu virzību.

Uzraudzības komiteja ar gandarījumu konstatēja, ka īsi pirms tās atzinuma izdošanas OLAF īstenoja dažas idejas par plānošanas uzlabošanu.

OLAF

Papildus izmeklēšanas plānošanai katrā lietā Uzraudzības komiteja iesaka OLAF vadībai izstrādāt un īstenot procedūras, lai labāk noteiktu izmeklēšanā esošu lietu prioritāti, kas būtu pielāgojamas atbilstoši pieejamiem resursiem.

OLAF

Uzraudzības komiteja gaida skaidru OLAF atbildi šajā svarīgajā jautājumā un vēlētos, lai šādi noteikumi tiktu ietverti atjauninātajā rokasgrāmatā.

OLAF

3.3.2.   Pamattiesību un procesuālo garantiju īstenošana OLAF izmeklēšanās

Pamattiesību un procesuālo garantiju īstenošana OLAF

Tas, ka OLAF, veicot izmeklēšanu, ievēro pamattiesības un procesuālās garantijas, ir tieši saistīts ar tā darba neatkarību un efektivitāti. Eiropas Savienības Tiesā nonākušajās lietās atklājās daži trūkumi un nepilnības OLAF izmeklēšanu veikšanā (12). Tādēļ Uzraudzības komiteja nolēma novērtēt veidu, kādā OLAF nodrošina šo tiesību un garantiju ievērošanu.

OLAF

OLAF

12

OLAF

Uzraudzības komiteja sniedza Atzinumu Nr. 5/2010 par pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanu Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai veiktajās izmeklēšanās (13), pamatojoties uz 28 lietu analīzi, kuras laikposmā no 2009.gada decembra (14) līdz 2010. gada oktobrim tika nosūtītas valstu tiesu iestādēm. Tā veica analīzi par pašreizējo tiesisko regulējumu, kāds piemērojams OLAF izmeklēšanām (par tiesību aktiem un judikatūru), kā arī par pamattiesību un procesuālo garantiju īstenošanu.

13

14

OLAF

Uzraudzības komiteja konstatēja, ka iekšējā izmeklēšanā iesaistītās personas tiek aizsargātas ar noteikumu kopumu, kas noteikts dažādos tiesību aktos. Situācija ir citāda ārējās izmeklēšanas jomā, kur nepastāv konkrēti noteikumi un aizsardzība, kāda tiek garantēta valsts tiesību aktos, kurus piemēro pārbaudēm uz vietas, dažādās dalībvalstīs var atšķirties.

Uzraudzības komiteja uzskatīja, ka OLAF kopumā ievēro iesaistīto personu pamattiesības un procesuālās garantijas. Ja Uzraudzības komiteja konstatēja konkrētas problēmas, tā sniedza ieteikumus OLAF, kuru mērķis bija uzlabot esošo praksi. Konkrēti, Uzraudzības komiteja ieteica OLAF izdarīt grozījumus rokasgrāmatā un nodrošināt, ka tiek piemēroti tās noteikumi.

OLAF

OLAF

OLAF

Uzraudzības komiteja arī norādīja, ka skaidru procedūras noteikumu trūkuma dēļ, jo īpaši attiecībā uz ārējo izmeklēšanu, OLAF praksē vērojama dažādība. Ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu vajadzētu precizēt tiesisko regulējumu, jo īpaši attiecībā uz ārējām izmeklēšanām. Nepieciešams stiprināt OLAF izmeklēšanas pilnvaras, jo īpaši attiecībā uz nepieciešamību veikt intervijas. Uzraudzības komiteja norādīja, ka šāda precizēšana nedrīkstētu novest pie pārmērīga regulējuma. Likumdevējam jāņem vērā OLAF izmeklēšanu īpašais raksturs, kas ir administratīvas un ir tikai sākotnējais posms plašākā procedūrā, kurā iesaistīto personu tiesības uz aizstāvību tiek garantētas turpmākās procedūrās. Ja OLAF tiktu uzlikti procesuālie pienākumi, neņemot vērā šo īpašo raksturu, kā arī iekšējo un ārējo izmeklēšanu dažādību, tiktu ierobežota cīņas pret krāpšanu efektivitāte, bet pamattiesību ievērošanā uzlabojumu tādējādi var arī negūt.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

Uzraudzības komiteja uzskaitīja vispārīgos principus, kas ir pamatā izmeklēšanas veikšanai, kā arī pamattiesības un procesuālās garantijas, kas jāievēro OLAF. Uzraudzības komiteja ieteica pastiprināt izmeklēšanas objektivitātes un konfidencialitātes, kā arī to ilguma kontroles mehānismus. Turklāt Uzraudzības komiteja ierosināja pasākumus, kādi būtu jāveic OLAF, lai katrā izmeklēšanas posmā stiprinātu pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanu. Visbeidzot, Uzraudzības komiteja sniedza OLAF pamattiesību un procesuālo garantiju īstenošanas metodes analīzes sistēmu, kas izmeklētājiem būtu jāizmanto izmeklēšanu laikā, bet vadībai – pārbaudot izmeklēšanu likumību.

OLAF

OLAF

OLAF

Uzraudzības komiteja arī pauž nožēlu par to, ka OLAF nav pietiekami ņēmis vērā tās iepriekšējos ieteikumus (sk. jo īpaši XI ieteikumu 2008.–2009. gada darbības pārskatā) par nepieciešamību izmeklēšanas procesā labāk un agrāk iesaistīt Tieslietu un juridisko konsultāciju nodaļas darbiniekus. Uzraudzības komiteja atkārtoti uzsver, ka šīs nodaļas darbiniekiem būtu jāvar sniegt juridiskās konsultācijas visos posmos un visās lietās, kad tas tiek prasīts, jo īpaši jautājumos, kas saistīti ar izmeklēšanas pušu pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanu. Noteikumi, kas atbilstu šiem ieteikumiem, būtu skaidri jāizklāsta jaunajā OLAF operatīvo procedūru rokasgrāmatā, kā tas bija iepriekš.

OLAF

OLAF

Sava darbības pārskata par 2008.–2009. gadu X ieteikumā Uzraudzības komiteja izteica vēlēšanos “saņemt informāciju par visām izmeklēšanā iesaistīto personu sūdzībām, kuras OLAF ir saņēmis vai pārbaudījis un kas attiecas uz pamattiesību un procesuālo garantiju iespējamu ierobežošanu”. Lūgums attiecas ne tikai uz lietām, kas tiek nosūtītas tiesu iestādēm, bet gan uz visām lietām. Laikposmā, uz kuru attiecas šis pārskats, Uzraudzības komiteja no OLAF saņēma divus paziņojumus. Tā saņēma arī vienu tiešu paziņojumu no pusēm, kas bija iesaistītas vienā lietā.

OLAF

OLAF

3.4.   OLAF procesuālie izmeklēšanas noteikumi un OLAF operatīvo procedūru rokasgrāmata

OLAF procesuālie izmeklēšanas noteikumi un

operatīvo procedūru rokasgrāmata

Uzraudzības komiteja ir ar interesi sekojusi notikumu gaitai saistībā ar OLAF rokasgrāmatu un izstrādes procesā ir sniegusi OLAF diezgan daudz rakstisku piezīmju.

OLAF

OLAF

Uzraudzības komiteja atzinīgi vērtē formas un satura uzlabojumus jaunajā rokasgrāmatā, tomēr attiecībā uz operatīvajām procedūrām šī jaunākā redakcija neatbilst Uzraudzības komitejas gaidītajam, jo tajā nav ietverts skaidru un precīzu noteikumu kopums, pēc kuriem izmeklētājiem paredzēts vadīties katrā izmeklēšanas posmā.

Uzraudzības komiteja ir vairākkārt norādījusi, ka ir svarīgi lietu procedūrās skaidri norādīt, kādas katrā izmeklēšanas veidā ir dažādās procesuālās darbības no sākuma līdz lietas pabeigšanai. Uzraudzības komiteja ir arī paudusi bažas saistībā ar “sākotnējās informācijas novērtēšanu” tādēļ, ka nepastāv skaidri noteikti termiņi pirms lēmuma pieņemšanas par lietas sākšanu. Šā posma mērķis bija noteikt, vai pastāv pietiekami nopietnas aizdomas, un bija stingri jāraugās, lai šajā posmā netiktu veiktas nekādas operatīvās darbības. Saskaņā ar šo ideju Uzraudzības komiteja lūdza sīkāk precizēt tā saukto sagatavošanās faktu noskaidrošanas misiju, kas nedrīkstētu pārklāties ar faktisko izmeklēšanu un to paredzēt. Uzraudzības komiteja pauž nožēlu, ka šie OLAF adresētie komentāri netika iekļauti galu galā pieņemtajā OLAF rokasgrāmatā.

OLAF

OLAF

Turklāt Uzraudzības komiteja uzskata, ka rokasgrāmatai būtu jābūt dinamiskam dokumentam, ko jebkurā laikā var atjaunināt un kas kalpotu kā vade mecum izmeklētājiem, kuru tie var izmantot izmeklēšanas laikā. Jo īpaši Uzraudzības komiteja uzskata, ka rokasgrāmatā būtu jāiekļauj tās ieteikumi par izmeklēšanu plānošanu, pamattiesību aizsardzību un procesuālo garantiju ievērošanu.

vade mecum

Arī turpmāk būtu regulāri jārīko padziļinātas mācības par rokasgrāmatu.

Papildus tiesiskā regulējuma uzlabojumam Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF būtu jāizstrādā vienkāršs noteikumu kopums, kas galvenokārt vērsts uz dažādiem izmeklēšanas posmiem, bet kurā tiek ņemtas vērā arī indivīdu tiesības, datu aizsardzības prasības un prasības par pārbaudēm uz vietas. Attiecīgi būtu jāpielāgo rokasgrāmata, un tajā būtu jābalstās uz šo noteikumu kopumu, lai dotu skaidrus norādījumus izmeklētājiem.

OLAF

Rokasgrāmatā būtu jāiekļauj arī labas prakses piemēri, kas izstrādāti dažādos izmeklēšanas posmos, tostarp OLAF vadības apstiprināti paraugi, ko varētu izmantot ikviens jauns izmeklētājs.

OLAF

3.5.   
  Administratīvā organizācija, budžets un personāla politika saistībā ar OLAF izmeklēšanas funkciju

Administratīvā organizācija, budžets un personāla politika saistībā ar

izmeklēšanas funkciju

3.5.1.   Administratīvā organizācija un kadru politika

Administratīvā organizācija un kadru politika

Lai izmeklēšanas politika būtu sekmīga, būtiski svarīgi ir augsti kvalificēti darbinieki. Sava OLAF izmeklēšanas funkcijas uzraudzības uzdevuma ietvaros Uzraudzības komiteja uzskata, ka tās pienākums ir nodrošināt, ka OLAF cilvēkresursu politika ļauj OLAF sekmīgi veikt tā uzdevumu (15).

OLAF

OLAF

OLAF

15

Uzraudzības komiteja uzskata, ka vienai no jaunā ģenerāldirektora pirmajām prioritātēm būtu jābūt noteikt visaptverošu cilvēkresursu stratēģiju.

Iekšējo prioritāšu noteikšana

Iekšējo prioritāšu noteikšana

Lai izstrādātu vajadzībām pielāgotu cilvēkresursu stratēģiju, OLAF būtu jāveic savu iekšējo prioritāšu padziļināta analīze. Šajā sakarā Uzraudzības komiteja vēlreiz vēlētos uzsvērt, ka OLAF nepieciešams galveno uzmanību piešķirt savai pamatdarbībai un stiprināt savas izmeklēšanas spējas. Uzraudzības komiteja ieteiktu jaunajam ģenerāldirektoram pienācīgu uzmanību veltīt resursu piešķiršanai OLAF ietvaros, lai pievērstos jautājumam par kadru līdzsvaru starp operatīvās darbības ģenerāldirektorātiem – A un B – kopā un D direktorātu, kuram būtu galvenokārt jādarbojas OLAF izmeklēšanas darbību atbalstam.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

Turklāt Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF izmeklēšanas darba jomā prioritātes būtu jānosaka, paturot prātā iespējamo sinerģiju ar citām Komisijas struktūrām vai ar dalībvalstīm. Uzraudzības komiteja atbalsta OLAF jaunāko politiku, saskaņā ar kuru tas galvenokārt pievēršas vērienīgākām un sarežģītākām krāpšanas lietām, kuras jāizmeklē ciešā sadarbībā ar attiecīgo ģenerāldirektorātu un kurās jāizmanto IT izlūkdatu vākšana.

OLAF

OLAF

Visaptverošas cilvēkresursu politikas izstrāde

Visaptverošas cilvēkresursu politikas izstrāde

Pamatojoties uz OLAF pamatdarbības analīzi un definīciju, kā izklāstīts iepriekš, resursi būtu jāpielāgo un jākoncentrē, lai varētu galvenokārt pievērsties prioritātēm. Nosakot savu cilvēkresursu politiku, OLAF jo īpaši būtu jāņem vērā:

OLAF

OLAF

| i) | to darbinieku kvalifikācijas piemērotība, kuru galvenie uzdevumi ietilpst OLAF atbildības jomā. OLAF pašlaik ir liela darbinieku profesionālo kvalifikāciju dažādība (cita starpā juridisko profesiju pārstāvji, izmeklētāji, muitas ierēdņi, tiesu ekspertīzes speciālisti un IT speciālisti). Šis zināšanu kopums ir īpaši vērtīgs un bagātīgs speciālo zināšanu avots, kura sinerģija būtu jāizmanto labāk; |
| --- | --- |

i)

to darbinieku kvalifikācijas piemērotība, kuru galvenie uzdevumi ietilpst OLAF atbildības jomā. OLAF pašlaik ir liela darbinieku profesionālo kvalifikāciju dažādība (cita starpā juridisko profesiju pārstāvji, izmeklētāji, muitas ierēdņi, tiesu ekspertīzes speciālisti un IT speciālisti). Šis zināšanu kopums ir īpaši vērtīgs un bagātīgs speciālo zināšanu avots, kura sinerģija būtu jāizmanto labāk;

OLAF

OLAF

| ii) | tas, cik svarīgi ir izstrādāt mobilitātes politiku, lai OLAF darbinieki varētu izvērst savu profesionālo izaugsmi visās iestādēs un OLAF varētu gūt labumu no dažādās pieredzes, kas ir pieejama gan iestādēs, gan ārpus tām. Šajā sakarā Uzraudzības komiteja atbalstītu iniciatīvu veicināt un palielināt OLAF darbinieku mobilitāti; |
| --- | --- |

ii)

tas, cik svarīgi ir izstrādāt mobilitātes politiku, lai OLAF darbinieki varētu izvērst savu profesionālo izaugsmi visās iestādēs un OLAF varētu gūt labumu no dažādās pieredzes, kas ir pieejama gan iestādēs, gan ārpus tām. Šajā sakarā Uzraudzības komiteja atbalstītu iniciatīvu veicināt un palielināt OLAF darbinieku mobilitāti;

OLAF

OLAF

OLAF

| iii) | tas, cik svarīga ir visaptveroša mācību politika, īpaši ņemot vērā OLAF izmeklēšanas uzdevumu raksturu. Šī politika būtu jāpielāgo regulārai personāla apritei, lai nepieļautu nekādu zināšanu zudumu, jo īpaši attiecībā uz izmeklēšanas darbu; |
| --- | --- |

iii)

tas, cik svarīga ir visaptveroša mācību politika, īpaši ņemot vērā OLAF izmeklēšanas uzdevumu raksturu. Šī politika būtu jāpielāgo regulārai personāla apritei, lai nepieļautu nekādu zināšanu zudumu, jo īpaši attiecībā uz izmeklēšanas darbu;

OLAF

| iv) | nepieciešamība izstrādāt skaidru politiku attiecībā uz to, kā pieņem darbā pagaidu darbiniekus, kam ir plaša un specifiska pieredze izmeklēšanu jomā dalībvalstīs. |
| --- | --- |

iv)

nepieciešamība izstrādāt skaidru politiku attiecībā uz to, kā pieņem darbā pagaidu darbiniekus, kam ir plaša un specifiska pieredze izmeklēšanu jomā dalībvalstīs.

Uzraudzības komiteja arī iesaka OLAF pēc iespējas labāk izmantot neseno konkursu radītās darbā pieņemšanas iespējas. Uzraudzības komiteja atzinīgi vērtē kandidātu saraksta derīguma termiņa pagarināšanu, tomēr pauž nožēlu par ilgajām kandidātu darbā pieņemšanas procedūrām.

OLAF

Turklāt Uzraudzības komiteja norāda, ka nepieciešams precizēt OLAF politiku attiecībā uz pagaidu darbiniekiem. Visiem darbiniekiem būtu jābūt skaidram redzējumam par savu statusu un potenciālo profesionālo izaugsmi. Uzraudzības komiteja pauž nožēlu, ka šajā sakarā trūkst skaidrības, kas dažu pēdējo gadu laikā reizēm ir radījis nopietnas personīgas grūtības OLAF darbiniekiem.

OLAF

OLAF

Uzraudzības komitejas priekšsēdētājs 2010. gada pirmajā pusē apmeklēja vairākas OLAF nodaļas un direktorātus. Šajos apmeklējumos cita starpā kļuva skaidri redzams smagais administratīvais slogs, kāds gulstas uz OLAF izmeklētājiem. To nepieciešams turpmāk apsvērt, lai izmeklētāji cik iespējams vairāk laika varētu veltīt tieši izmeklēšanas darbam.

OLAF

OLAF

3.5.2.   Budžets

Budžets

Uzraudzības komiteja ņem vērā zināmu uzlabojumu misiju un ceļa izdevumu pārvaldībā. Tā iesaka šo politiku izvērst plašāk un sistemātiski vērtēt misiju nepieciešamību izmeklēšanas veikšanai. Tāpat būtu pienācīgi jāņem vērā informācijas tehnoloģiju sniegtās iespējas, piemēram, videokonferences, lai izvairītos no izvērstas un dārgas ceļošanas.

4.   ATTIECĪBAS AR OLAF, ES IESTĀDĒM, OLAF PARTNERIEM UN IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM

ATTIECĪBAS AR OLAF

OLAF

4.1.   
  Attiecības ar OLAF

Attiecības ar

Šajā pārskata periodā Uzraudzības komiteja ir turpinājusi attīstīt konstruktīvas attiecības ar OLAF vadību un ierēdņiem. Daudzās formālās un neformālās sanāksmēs ir notikusi vērtīga viedokļu un informācijas apmaiņa.

OLAF

Vairākkārt 2010. gada februārī, martā, aprīlī, maijā un jūnijā Uzraudzības komitejas priekšsēdētājs ir ticies ar OLAF izmeklēšanas un operatīvās darbības nodaļu un operatīvā un politikas atbalsta nodaļu darbiniekiem. Šo tikšanos mērķis bija uzturēt ciešas saiknes OLAF operatīvās darbības jomā un ieklausīties komentāros un ierosinājumos, kā uzlabot izmeklēšanas funkciju.

OLAF

OLAF

Sava apmeklējuma laikā priekšsēdētājs tikās ar lielāko daļu darbinieku trīspadsmit nodaļās un ar visiem nodaļu vadītājiem. Apspriestie jautājumi ietvēra šādus jautājumus:

| i) | juridiskā pamata ierobežojumi OLAF darbam dažās nozarēs un Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reforma; |
| --- | --- |

i)

juridiskā pamata ierobežojumi OLAF darbam dažās nozarēs un Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reforma;

OLAF

| ii) | izmeklētāju smagais administratīvais slogs un birokrātiskā slodze; |
| --- | --- |

ii)

izmeklētāju smagais administratīvais slogs un birokrātiskā slodze;

| iii) | proaktīvas izmeklēšanas politikas nepieciešamība; |
| --- | --- |

iii)

proaktīvas izmeklēšanas politikas nepieciešamība;

| iv) | šķēršļi darba attiecībās starp OLAF un iestādēm, dalībvalstīm un trešām valstīm. |
| --- | --- |

iv)

šķēršļi darba attiecībās starp OLAF un iestādēm, dalībvalstīm un trešām valstīm.

OLAF

Apmeklējuma memorands tiks apspriests ar OLAF jauno ģenerāldirektoru.

OLAF

Šā pārskata periodā OLAF darbinieki, tostarp vairākos gadījumos pats ģenerāldirektors, bet vēlāk ģenerāldirektora pienākumu izpildītājs, ir piedalījušies Uzraudzības komitejas sanāksmēs.

OLAF

OLAF 2010. gada septembrī un novembrī izklāstīja Uzraudzības komitejai grūtības, ar kādām tam nācies saskarties, cenšoties panākt, pēc biroja domām, atbilstīgu piekļuves līmeni dažu Komisijas datubāzu nodaļām. Šis jautājums ir aktuāls kopš 2007. gada. OLAF uzskata, ka šīs grūtības saistībā ar piekļuvi Komisijas datubāzēm varētu potenciāli mazināt tā spējas veikt izmeklēšanas efektīvi un neatkarīgi, un 2010. gada novembrī tas lūdza Uzraudzības komitejai sniegt oficiālu atzinumu. Uzraudzības komitejā tika iecelts ziņotājs, lai sāktu darbu pie šā jautājuma.

OLAF

OLAF

Visi pieci Uzraudzības komitejas locekļi 2009. gada 12. oktobrī apmeklēja OLAF 10. ikgadējo konferenci, kurā komitejas priekšsēdētājs un viens loceklis uzstājās ar runu.

OLAF

Uzraudzības komiteja piedalījās konferencē par Eiropas prokurora izveides perspektīvu “Savienības finanšu un pamatinterešu aizsardzība”, kas notika Parīzes Kasācijas tiesā 2010. gada 11. februārī, OAFCN 10. seminārā Budapeštā 2010. gada 13.–15. oktobrī un prokuroru konferencē krāpšanas jomā, kas notika Parīzē 18. un 19. novembrī.

OAFCN

4.2.   
  Attiecības ar ES iestādēm

Attiecības ar ES iestādēm

4.2.1.   Attiecības ar Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Padomi

Attiecības ar Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Padomi

Uzraudzības komiteja kā starpiestāžu organizācija ir īpaši apņēmusies uzturēt ciešas darba attiecības ar Komisiju, Parlamentu un Padomi.

Parlamenta sastāva atjaunošana 2009. gada pavasarī un jaunās Komisijas iecelšana 2010. gada februārī ļāva Uzraudzības komitejai sākt veidot jaunas un ciešākas saites ar jaunieceltajiem institucionālajiem partneriem.

Uzraudzības komiteja atzinīgi vērtē komisāra Šemetas, kas ir jaunais komisārs OLAF jomā, apņemšanos veidot konstruktīvas attiecības ar Uzraudzības komisiju. Komisārs Šemeta apmeklēja Uzraudzības komitejas sanāksmes 2010. gada martā un jūlijā, bet viņa kabineta loceklis apmeklēja Uzraudzības komitejas sanāksmes septembrī, oktobrī un novembrī. Šīs sanāksmes bija abpusēji noderīgas saistībā ar OLAF reformas projektiem. Uzraudzības komiteja ļoti augstu vērtē atbalstu, kādu komisārs Šemeta un viņa kabinets sniedz OLAF un pašas komitejas darbam.

OLAF

OLAF

OLAF

Pārskata periodā Uzraudzības komiteja 2009. gada 21. oktobrī tikās arī ar Komisijas ģenerālsekretāra vietnieku Alexander Italianer kungu, bet 2009. gada 17. novembrī – ar Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejas (COCOBU) priekšsēdētāju Luigi de Magistris kungu. Zviedrijas prezidentūras laikā 2009. gada 25. novembrī Uzraudzības komiteja sniedza izklāstu par savu 2008.–2009. gada darbības pārskatu Padomes darba grupai cīņai pret krāpšanu, bet 3. decembrī – Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejai (COCOBU). Uzraudzības komiteja arī nosūtīja rakstiskas atbildes uz jautājumiem, kurus šajā sakarā uzdeva Eiropas Parlaments. Uzraudzības komiteja ir gandarīta par saņemtajām pozitīvajām atsauksmēm un atbalstu. Uzraudzības komiteja 2010. gada 15. decembrī uzņēma Komisijas ģenerālsekretāri Catherine Day kundzi, un šīs tikšanās laikā cita starpā tika apspriesti jautājumi par OLAF piekļuvi Komisijas datubāzēm un par cilvēkresursiem.

Alexander Italianer

COCOBU

Luigi de Magistris

COCOBU

Catherine Day

OLAF

4.2.2.   Attiecības ar Eiropas Revīzijas palātu

Attiecības ar Eiropas Revīzijas palātu

Uzraudzības komitejas ziņotājs 2009. gada 21. septembrī Luksemburgā tikās ar Revīzijas palātu, lai apspriestu kopīgi interesējošus jautājumus un Uzraudzības komitejas iesaisti plānotajā OLAF revīzijā.

OLAF

Revīzijas palātas pārstāvji 2010. gada februārī apmeklēja Uzraudzības komitejas sanāksmi, lai apspriestu un izklāstītu darbības jomu savai pēcpārbaudei Īpašajam ziņojumam Nr. 1/2005 par OLAF. Tā paša gada jūnijā Uzraudzības komitejas sekretariātu apmeklēja atbildīgie revidenti, kas lūdza Uzraudzības komitejas sanāksmju protokolu kopijas un jaunākos Uzraudzības komitejas atzinumus. Pēc viņu lūguma 2010. gada oktobrī tika iesniegti vēl citi dokumenti.

OLAF

4.2.3.   Ieguldījums pārdomās par OLAF reformu

Ieguldījums pārdomās par OLAF

Pēc iecelšanas amatā komisārs Šemeta pieņēma lēmumu vēlreiz sākt Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu, kas tolaik vēl joprojām atradās Padomē un Parlamentā. Lai izvestu no strupceļa iestāžu apspriešanos, Komisija 2010. gada 7. jūlijā pieņēma pārdomu dokumentu (16), kas kalpos par pamatu turpmākajā reformu procesa gaitā.

16

Komisārs Šemeta 2010. gada 14. jūlijā apmeklēja Uzraudzības komitejas sanāksmi, kurā viņš izklāstīja dokumentu, un Uzraudzības komiteja atzinīgi novērtēja komisāra aicinājumu Uzraudzības komitejai sniegt ieguldījumu notiekošajā apspriešanā un Komisijas dokumentā. Uzraudzības komiteja attiecīgi 2010. gada 23. septembrī pieņēma Atzinumu Nr. 3/2010 par pārdomu dokumentu par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) reformu (17).

OLAF

17

Savā atzinumā Uzraudzības komiteja atzinīgi vērtēja Komisijas apņemšanos turpināt OLAF reformu, lai stiprinātu ES finanšu interešu aizsardzību, jo īpaši pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes kontekstā. Tā ņēma vērā Komisijas pieeju atlikt uz vēlāku laiku krāpšanas apkarošanas jomas tiesību aktu konsolidāciju vienotā tiesiskajā regulējumā, jo īpaši – lai nogaidītu, kādi rezultāti būs debatēm par Eiropas prokurora biroja izveidi.

OLAF

Uzraudzības komiteja piekrita, ka ir nepieciešama OLAF pārvaldības reforma, lai uzlabotu tā efektivitāti, taču pauda nožēlu, ka pārdomu dokumentā nav likts lielāks uzsvars uz OLAF izmeklēšanas kompetenci, neraugoties uz jaunajām iespējām, kādas paver Lisabonas līgums. Turklāt Uzraudzības komiteja uzsvēra nepieciešamību stiprināt OLAF vadības atbildību izmeklēšanas veikšanas un kontroles jomā, galvenokārt nolūkā saīsināt izmeklēšanas ilgumu un uzlabot OLAF efektivitāti.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

Attiecībā uz priekšlikumu izvērst iestāžu dialogu Uzraudzības komiteja piekrita, ka šāds dialogs varētu uzlabot iestāžu atbalstu OLAF cīņā pret krāpšanu, taču uzsvēra, ka šāds dialogs nekādā gadījumā nedrīkstētu novest pie politiskas iejaukšanās izmeklēšanā. Uzraudzības komiteja kā OLAF neatkarības sargs ierosināja, ka tā varētu uzņemties šā dialoga vadību.

OLAF

OLAF

Uzraudzības komiteja pauda lielas bažas par priekšlikumu izveidot kontroles padomdevēja amatu, kā rezultātā varētu palielināties OLAF administratīvais slogs, kā arī notikt pārklāšanās ar Uzraudzības komitejas pamatfunkcijām vai pat tās varētu tikt mazinātas. Tomēr Uzraudzības komiteja atbalstīja par sūdzībām atbildīgas amatpersonas amata izveidi OLAF iekšienē, kas darbotos kā pirmais kontakts, saņemot sūdzības no tiem, attiecībā uz kuriem tiek veikta izmeklēšana, par veidu, kādā notiek izmeklēšana.

OLAF

OLAF

Uzraudzības komiteja atzinīgi vērtēja visu ES iestāžu pausto vēlmi stiprināt tās lomu, bet stingri iebilda pret priekšlikumu, kāds bija izklāstīts pārdomu dokumentā, saskaņā ar kuru Uzraudzības komiteja sava darba veikšanai saņemtu vienīgi statistikas datus. Uzraudzības komiteja pilnīgi piekrīt viedokļiem, ka tā nedrīkstētu iejaukties OLAF operatīvajā darbā, tomēr uzskata, ka pilnīga piekļuve lietu dokumentiem ir būtiska, lai garantētu OLAF neatkarību, uzraugot tā izmeklēšanas procedūru efektivitāti.

OLAF

OLAF

Uzraudzības komiteja apmeklēja divas Padomes sanāksmes, lai izklāstītu savu atzinumu. Uzraudzības komiteja pauž stingru atbalstu Komisijas nodomam turpināt reformu nolūkā stiprināt OLAF izmeklēšanas funkcijas efektivitāti un neatkarību un labprāt turpinās sniegt ieguldījumu apspriešanās turpmākos posmos.

OLAF

4.3.   
  OLAF ģenerāldirektora atlases procedūra

OLAF ģenerāldirektora atlases procedūra

Regulas (EK) Nr. 1073/1999 12. panta 2. punktā paredzēts, ka Eiropas Komisija pēc Uzraudzības komitejas labvēlīga atzinuma sagatavo piemērotas kvalifikācijas kandidātu sarakstu.

Lai izpildītu šo prasību, Uzraudzības komiteja bija aktīvi iesaistīta atlases procedūras pirmajos posmos. Tā analizēja kandidātu dzīves aprakstus, un viens komitejas loceklis kā novērotājs piedalījās priekšatlases komisijas sanāksmē 2010. gada jūlija sākumā un Amatā iecelšanas konsultatīvās komitejas sanāksmē 2010. gada 10. septembrī. Sanāksmē 2010. gada 23. septembrī Uzraudzības komiteja sniedza Atzinumu Nr. 2/2010 (18) par sešiem kandidātiem, kuru vārdus bija paziņojusi Eiropas Komisija. Šis atzinums tika nosūtīts Komisijai un citām iestādēm.

18

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| I. | Uzraudzības komiteja ir izskatījusi laika grafiku izmeklēšanas pabeigšanai 164 lietās un ar nožēlu secina, ka, neraugoties uz tās iepriekšējiem ieteikumiem, OLAF joprojām neizmanto sistemātiskas un efektīvas darba metodes un iekšējas pārbaudes, lai novērstu izmeklēšanas nepamatotu kavēšanos. Kaut arī salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu ir samazinājies to lietu skaits, kurās nav minēts paredzamais izmeklēšanas pabeigšanas datums, OLAF joprojām nav sniedzis precīzus skaidrojumus par šādu kavēšanos iemesliem. |
| --- | --- |

I.

Uzraudzības komiteja ir izskatījusi laika grafiku izmeklēšanas pabeigšanai 164 lietās un ar nožēlu secina, ka, neraugoties uz tās iepriekšējiem ieteikumiem, OLAF joprojām neizmanto sistemātiskas un efektīvas darba metodes un iekšējas pārbaudes, lai novērstu izmeklēšanas nepamatotu kavēšanos. Kaut arī salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu ir samazinājies to lietu skaits, kurās nav minēts paredzamais izmeklēšanas pabeigšanas datums, OLAF joprojām nav sniedzis precīzus skaidrojumus par šādu kavēšanos iemesliem.

OLAF

OLAF

| II. | Uzraudzības komiteja vēlreiz uzsver nepieciešamību: i) veikt lielāku uzraudzību pār ziņojumiem par lietām, kas ilgst vairāk nekā deviņus mēnešus; ii) ieviest sistēmu, lai pēc tam, kad izmeklēšana ir norisinājusies deviņus mēnešus, regulāri informētu Uzraudzības komiteju, ka izmeklēšanas pabeigšanas paredzamais termiņš ir pārsniegts; iii) ieviest ziņojumu sistēmu Lietu uzskaites sistēmā, lai kontrolētu iemeslus, kādēļ vairāk nekā trīs mēnešus netiek veikta darbība. Izmeklēšanas ilguma stingra kontrole ir nepieciešama arī tādēļ, lai kliedētu šaubas par tās neatkarību, un tas Uzraudzības komitejai ir būtiski. |
| --- | --- |

II.

Uzraudzības komiteja vēlreiz uzsver nepieciešamību: i) veikt lielāku uzraudzību pār ziņojumiem par lietām, kas ilgst vairāk nekā deviņus mēnešus; ii) ieviest sistēmu, lai pēc tam, kad izmeklēšana ir norisinājusies deviņus mēnešus, regulāri informētu Uzraudzības komiteju, ka izmeklēšanas pabeigšanas paredzamais termiņš ir pārsniegts; iii) ieviest ziņojumu sistēmu Lietu uzskaites sistēmā, lai kontrolētu iemeslus, kādēļ vairāk nekā trīs mēnešus netiek veikta darbība. Izmeklēšanas ilguma stingra kontrole ir nepieciešama arī tādēļ, lai kliedētu šaubas par tās neatkarību, un tas Uzraudzības komitejai ir būtiski.

| III. | Uzraudzības komiteja ir izskatījusi 40 lietas, kurās izmeklēšanu veic OLAF divi izmeklēšanas un operatīvās darbības direktorāti, un atkārtoti ir konstatējusi, ka netiek pienācīgi veikta izmeklēšanu plānošana, kas negatīvi ietekmē OLAF darba efektivitāti un izmeklēšanu ilgumu. OLAF operatīvo procedūru rokasgrāmatā ir doti norādījumi, kā vērtēšanas posmā izstrādāt sākotnējo darba plānu, bet tajā nav norādījumu par pilnīgu izmeklēšanas plānu pēc tam, kad ir sākta izmeklēšana. |
| --- | --- |

III.

Uzraudzības komiteja ir izskatījusi 40 lietas, kurās izmeklēšanu veic OLAF divi izmeklēšanas un operatīvās darbības direktorāti, un atkārtoti ir konstatējusi, ka netiek pienācīgi veikta izmeklēšanu plānošana, kas negatīvi ietekmē OLAF darba efektivitāti un izmeklēšanu ilgumu. OLAF operatīvo procedūru rokasgrāmatā ir doti norādījumi, kā vērtēšanas posmā izstrādāt sākotnējo darba plānu, bet tajā nav norādījumu par pilnīgu izmeklēšanas plānu pēc tam, kad ir sākta izmeklēšana.

OLAF

OLAF

OLAF

| IV. | Uzraudzības komiteja ir ieteikusi OLAF īstenot pilnīgas plānošanas politiku visos izmeklēšanas posmos, regulāri veicot pārbaudes, sastādot reālus laika grafikus un periodiski atjauninot, lai nodrošinātu atbilstību. Uzraudzības komitejas darba rezultātā šajā jomā OLAF ir apzinājies nepieciešamību pieņemt kopīgu pieeju lietu stratēģiskai plānošanai un ir sācis izstrādāt sīkus darba plānus pēc tam, kad lieta ir sākta. Uzraudzības komiteja pašlaik vērtē OLAF veikto pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

IV.

Uzraudzības komiteja ir ieteikusi OLAF īstenot pilnīgas plānošanas politiku visos izmeklēšanas posmos, regulāri veicot pārbaudes, sastādot reālus laika grafikus un periodiski atjauninot, lai nodrošinātu atbilstību. Uzraudzības komitejas darba rezultātā šajā jomā OLAF ir apzinājies nepieciešamību pieņemt kopīgu pieeju lietu stratēģiskai plānošanai un ir sācis izstrādāt sīkus darba plānus pēc tam, kad lieta ir sākta. Uzraudzības komiteja pašlaik vērtē OLAF veikto pasākumu efektivitāti.

OLAF

OLAF

OLAF

| V. | Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF darbā ar lietām būtu jāpiemēro skaidra prioritāšu noteikšanas politika. Šajā sakarā Uzraudzības komiteja atzinīgi vērtē OLAF vēlmi nosūtīt citām kompetentajām organizācijām (IDOC) mazāk nozīmīgas lietas, kuras pienācīgi varētu atrisināt ar disciplināriem pasākumiem. Tomēr Uzraudzības komiteja iesaka turpināt darbu, lai objektīvi noteiktu kritērijus šādai nosūtīšanai. Būtu jāveic grozījumi rokasgrāmatā, lai skaidri izklāstītu OLAF de minimis politiku. |
| --- | --- |

V.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF darbā ar lietām būtu jāpiemēro skaidra prioritāšu noteikšanas politika. Šajā sakarā Uzraudzības komiteja atzinīgi vērtē OLAF vēlmi nosūtīt citām kompetentajām organizācijām (IDOC) mazāk nozīmīgas lietas, kuras pienācīgi varētu atrisināt ar disciplināriem pasākumiem. Tomēr Uzraudzības komiteja iesaka turpināt darbu, lai objektīvi noteiktu kritērijus šādai nosūtīšanai. Būtu jāveic grozījumi rokasgrāmatā, lai skaidri izklāstītu OLAF de minimis politiku.

OLAF

OLAF

IDOC

OLAF de minimis

| VI. | Uzraudzības komiteja atbalsta OLAF iniciatīvas par risku atklāšanu un analīzi cīņā pret krāpšanu, pamatojoties uz regulāru informācijas apmaiņu ar citiem Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem. Šāda darba prakse ļauj īstenot proaktīvu izmeklēšanas politiku un galveno uzmanību veltīt visnopietnākajām un sarežģītākajām lietām. Tādēļ Uzraudzības komiteja mudina šos mehānismus izstrādāt, cik iespējams, drīz, ņemot vērā pašreizējo ekonomisko situāciju Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

VI.

Uzraudzības komiteja atbalsta OLAF iniciatīvas par risku atklāšanu un analīzi cīņā pret krāpšanu, pamatojoties uz regulāru informācijas apmaiņu ar citiem Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem. Šāda darba prakse ļauj īstenot proaktīvu izmeklēšanas politiku un galveno uzmanību veltīt visnopietnākajām un sarežģītākajām lietām. Tādēļ Uzraudzības komiteja mudina šos mehānismus izstrādāt, cik iespējams, drīz, ņemot vērā pašreizējo ekonomisko situāciju Eiropas Savienībā.

OLAF

| VII. | Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF operatīvo procedūru rokasgrāmatā ir nepieciešami daži grozījumi, lai iekļautu pašreizējo praksi, kā arī īpašas prasības, kas izriet no iedibinātās judikatūras vai esošiem tiesību aktiem. Konkrēti: i) labāk jādefinē katrs izmeklēšanas posms, lai nodrošinātu pamattiesību un procesuālo garantiju pilnīgu ievērošanu un sniegtu lietderīgus norādījumus izmeklētājiem; ii) precīzi jādefinē sākotnējās novērtēšanas periods un tā ilgums. Arī turpmāk būtu regulāri jārīko padziļinātas mācības par rokasgrāmatu. |
| --- | --- |

VII.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF operatīvo procedūru rokasgrāmatā ir nepieciešami daži grozījumi, lai iekļautu pašreizējo praksi, kā arī īpašas prasības, kas izriet no iedibinātās judikatūras vai esošiem tiesību aktiem. Konkrēti: i) labāk jādefinē katrs izmeklēšanas posms, lai nodrošinātu pamattiesību un procesuālo garantiju pilnīgu ievērošanu un sniegtu lietderīgus norādījumus izmeklētājiem; ii) precīzi jādefinē sākotnējās novērtēšanas periods un tā ilgums. Arī turpmāk būtu regulāri jārīko padziļinātas mācības par rokasgrāmatu.

OLAF

| VIII. | Uzraudzības komiteja uzskata, ka pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošana ir būtiska OLAF neatkarībai. Uzraudzības komiteja ir izskatījusi 43 izmeklēšanas lietas, pirms OLAF informāciju par tām nosūta valstu tiesu iestādēm, un ir veikusi pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanas analīzi katrā lietā. Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF kopumā ievēro šīs tiesības un garantijas. Tomēr tā ir izstrādājusi konkrētus ieteikumus, lai stiprinātu esošos mehānismus procesuālo principu, jo īpaši objektivitātes, konfidencialitātes un izmeklēšanas atbilstīga ilguma principu, uzraudzīšanai. |
| --- | --- |

VIII.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošana ir būtiska OLAF neatkarībai. Uzraudzības komiteja ir izskatījusi 43 izmeklēšanas lietas, pirms OLAF informāciju par tām nosūta valstu tiesu iestādēm, un ir veikusi pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanas analīzi katrā lietā. Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF kopumā ievēro šīs tiesības un garantijas. Tomēr tā ir izstrādājusi konkrētus ieteikumus, lai stiprinātu esošos mehānismus procesuālo principu, jo īpaši objektivitātes, konfidencialitātes un izmeklēšanas atbilstīga ilguma principu, uzraudzīšanai.

OLAF

OLAF

OLAF

| IX. | Uzraudzības komiteja uzskata, ka, pievēršoties jautājumam par pamattiesībām un procesuālajām garantijām, ir jāņem vērā atšķirība starp OLAF iekšējām un ārējām izmeklēšanām. Šo tiesību ievērošanai jābūt samērīgai ar izmeklēšanas raksturu, mērķiem un efektivitāti. Papildus analīzei par procesuālajām garantijām, kas ir piemērojamas OLAF izmeklēšanām, ņemot vērā esošos tiesību aktus un judikatūru, Uzraudzības komiteja ir izstrādājusi veidlapu nolūkā sniegt noderīgas norādes izmeklētājiem katrā izmeklēšanas posmā. |
| --- | --- |

IX.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka, pievēršoties jautājumam par pamattiesībām un procesuālajām garantijām, ir jāņem vērā atšķirība starp OLAF iekšējām un ārējām izmeklēšanām. Šo tiesību ievērošanai jābūt samērīgai ar izmeklēšanas raksturu, mērķiem un efektivitāti. Papildus analīzei par procesuālajām garantijām, kas ir piemērojamas OLAF izmeklēšanām, ņemot vērā esošos tiesību aktus un judikatūru, Uzraudzības komiteja ir izstrādājusi veidlapu nolūkā sniegt noderīgas norādes izmeklētājiem katrā izmeklēšanas posmā.

OLAF

OLAF

| X. | Uzraudzības komiteja uzstāj, ka, lai nodrošinātu pamattiesību un procesuālo garantiju efektīvu ievērošanu, nepieciešams izveidot izmeklēšanas likumības pārbaudes, pamatojoties uz Tieslietu un juridisko konsultāciju nodaļas lielāku un pastāvīgu iesaisti. Visa sava pilnvaru termiņa laikā Uzraudzības komiteja ir ieteikusi stiprināt šo nodaļu un iesaistīt to izmeklēšanas procesā daudz agrāk. Uzraudzības komiteja ar nožēlu konstatē, ka izmeklēšanas darba juridiskā kontrole netiek veikta sistemātiski katrā posmā. Izmeklēšanas laikā neveicot pastāvīgu juridisku izskatīšanu, ir radušies trūkumi procesuālo prasību ievērošanā. Uzraudzības komiteja arī iesaka jaunajam ģenerāldirektoram pievērsties šīs nodaļas struktūrai un organizācijai. |
| --- | --- |

X.

Uzraudzības komiteja uzstāj, ka, lai nodrošinātu pamattiesību un procesuālo garantiju efektīvu ievērošanu, nepieciešams izveidot izmeklēšanas likumības pārbaudes, pamatojoties uz Tieslietu un juridisko konsultāciju nodaļas lielāku un pastāvīgu iesaisti. Visa sava pilnvaru termiņa laikā Uzraudzības komiteja ir ieteikusi stiprināt šo nodaļu un iesaistīt to izmeklēšanas procesā daudz agrāk. Uzraudzības komiteja ar nožēlu konstatē, ka izmeklēšanas darba juridiskā kontrole netiek veikta sistemātiski katrā posmā. Izmeklēšanas laikā neveicot pastāvīgu juridisku izskatīšanu, ir radušies trūkumi procesuālo prasību ievērošanā. Uzraudzības komiteja arī iesaka jaunajam ģenerāldirektoram pievērsties šīs nodaļas struktūrai un organizācijai.

| XI. | Uzraudzības komiteja iesaka pēc OLAF prioritāšu un darba metožu padziļinātas analīzes izstrādāt visaptverošu cilvēkresursu stratēģiju. Ar šo stratēģiju būtu jāpanāk, ka: i) tiek labāk piešķirti resursi OLAF iekšienē, lai varētu labāk koncentrēties uz galvenajiem izmeklēšanas uzdevumiem; ii) tiek labāk izmantota sinerģija OLAF iekšienē, jo īpaši attīstot OLAF darbinieku dažādas kvalifikācijas; iii) tiek sniegts pienācīgs administratīvais atbalsts izmeklēšanas darbībām; iv) tiek palielināta mobilitāte OLAF iekšienē un Komisijā; v) tiek labāk izvērsta mācību politika, lai varētu attīstīt mobilitāti, netraucējot izmeklēšanu kvalitātei. |
| --- | --- |

XI.

Uzraudzības komiteja iesaka pēc OLAF prioritāšu un darba metožu padziļinātas analīzes izstrādāt visaptverošu cilvēkresursu stratēģiju. Ar šo stratēģiju būtu jāpanāk, ka: i) tiek labāk piešķirti resursi OLAF iekšienē, lai varētu labāk koncentrēties uz galvenajiem izmeklēšanas uzdevumiem; ii) tiek labāk izmantota sinerģija OLAF iekšienē, jo īpaši attīstot OLAF darbinieku dažādas kvalifikācijas; iii) tiek sniegts pienācīgs administratīvais atbalsts izmeklēšanas darbībām; iv) tiek palielināta mobilitāte OLAF iekšienē un Komisijā; v) tiek labāk izvērsta mācību politika, lai varētu attīstīt mobilitāti, netraucējot izmeklēšanu kvalitātei.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

| XII. | Uzraudzības komiteja iesaka iestādēm izmantot Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu, lai regulētu starpposma situāciju attiecībā uz OLAF ģenerāldirektora amatu tādējādi, ka tad, ja ir laikposms starp viena ģenerāldirektora aiziešanu no amata jebkāda iemesla dēļ un cita ģenerāldirektora iecelšanu, būtu skaidri jānosaka ģenerāldirektora pienākumu pildītāja pilnvaras. Šis noteikums ievērotu starp visām iestādēm panāktu vienošanos, lai nodrošinātu OLAF likumību un neatkarību šādos pārejas posmos. |
| --- | --- |

XII.

Uzraudzības komiteja iesaka iestādēm izmantot Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu, lai regulētu starpposma situāciju attiecībā uz OLAF ģenerāldirektora amatu tādējādi, ka tad, ja ir laikposms starp viena ģenerāldirektora aiziešanu no amata jebkāda iemesla dēļ un cita ģenerāldirektora iecelšanu, būtu skaidri jānosaka ģenerāldirektora pienākumu pildītāja pilnvaras. Šis noteikums ievērotu starp visām iestādēm panāktu vienošanos, lai nodrošinātu OLAF likumību un neatkarību šādos pārejas posmos.

OLAF

OLAF

| XIII. | Uzraudzības komiteja iesaka iestādēm izmantot Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu, lai precizētu tiesisko regulējumu, ar kādu darbojas OLAF, stiprinātu OLAF izmeklēšanas pilnvaras un neatkarību un sniegtu precīzus procesuālos noteikumus. Uzraudzības komiteja uzsver, ka ir būtiski, lai OLAF savā darbībā būtu neatkarīgs, un atkārtoti pauž vēlmi šajā reformu procesā dalīties savā pieredzē. |
| --- | --- |

XIII.

Uzraudzības komiteja iesaka iestādēm izmantot Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu, lai precizētu tiesisko regulējumu, ar kādu darbojas OLAF, stiprinātu OLAF izmeklēšanas pilnvaras un neatkarību un sniegtu precīzus procesuālos noteikumus. Uzraudzības komiteja uzsver, ka ir būtiski, lai OLAF savā darbībā būtu neatkarīgs, un atkārtoti pauž vēlmi šajā reformu procesā dalīties savā pieredzē.

OLAF

OLAF

OLAF

---

(1)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. pielikumu. Uzraudzības komitejas sanāksmju kalendārs.

2

(3)  OLAF Uzraudzības komitejas reglamenta (OV L 33, 7.2.2007., 7. lpp.) 8. pants.

3

OLAF

(4)  Uzraudzības komiteja reglamentu pieņēma 2006. gada augustā, un to publicēja 2007. gada februārī (OLAF Uzraudzības komitejas reglaments (OV L 33, 7.2.2007., 7. lpp.)).

4

OLAF

(5)  Skatīt jo īpaši Atzinumu Nr. 4/2010 par izmeklēšanas plānošanu (5. pielikums) un Atzinumu Nr. 5/2010 par pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanu (6. pielikums).

5

(6)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 11. panta 7. punkts.

6

(7)  Franchet un Byk pret Komisiju, lieta T-48/05, §§ 168–170.

7

Franchet

Byk

Komisiju

(8)  Skatīt 6. pielikumu.

8

(9)  Skatīt Atzinumu Nr. 5/2008 (OV C 314, 22.12.2009., 15. lpp.).

9

(10)  Skatīt 5. pielikumu.

10

(11)  Skatīt Atzinumu Nr. 2/2009 (OV C 314, 22.12.2009., 22. lpp.).

11

(12)  Skatīt Camos Grau pret Komisiju, 2006. gada 6. aprīlis, lieta T-309/03; Nikolaou pret Komisiju, 2007. gada 12. septembris, lieta T-259/03; Franchet un Byk pret Komisiju, 2008. gada 8. jūlijs, lieta T-48/05.

12

Camos Grau

Komisiju

Nikolaou

Komisiju

Franchet

Byk

Komisiju

(13)  Skatīt 6. pielikumu.

13

(14)  Jaunā OLAF rokasgrāmata stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī.

14

OLAF

(15)  Skatīt 2. pielikumu. Atzinums Nr. 1/2010. OLAF provizoriskais budžeta projekts 2011. gadam.

15

OLAF

(16)  SEC(2010) 859.

16

(17)  Skatīt 4. pielikumu.

17

(18)  Skatīt 3. pielikumu.

18

---

1. PIELIKUMS

UZRAUDZĪBAS KOMITEJAS SANĀKSMJU KALENDĀRS

2009. gads

| Mēnesis | Sanāksmes datums |
| --- | --- |
| JŪNIJS | otrdiena, 9. jūnijs – trešdiena, 10. jūnijs |
| JŪLIJS | otrdiena, 7. jūlijs – trešdiena, 8. jūlijs |
| SEPTEMBRIS | trešdiena, 23. septembris – ceturtdiena, 24. septembris |
| OKTOBRIS | otrdiena, 20. oktobris – trešdiena, 21. oktobris |
| NOVEMBRIS | otrdiena, 17. novembris – trešdiena, 18. novembris |
| DECEMBRIS | otrdiena, 15. decembris – trešdiena, 16. decembris |

Mēnesis

Sanāksmes datums

JŪNIJS

otrdiena, 9. jūnijs – trešdiena, 10. jūnijs

JŪLIJS

otrdiena, 7. jūlijs – trešdiena, 8. jūlijs

SEPTEMBRIS

trešdiena, 23. septembris – ceturtdiena, 24. septembris

OKTOBRIS

otrdiena, 20. oktobris – trešdiena, 21. oktobris

NOVEMBRIS

otrdiena, 17. novembris – trešdiena, 18. novembris

DECEMBRIS

otrdiena, 15. decembris – trešdiena, 16. decembris

2010. gads

| Mēnesis | Sanāksmes datums |
| --- | --- |
| JANVĀRIS | otrdiena, 12. janvāris – trešdiena, 13. janvāris |
| FEBRUĀRIS | otrdiena, 9. februāris – trešdiena, 10. februāris |
| MARTS | otrdiena, 16. marts – trešdiena, 17. marts |
| APRĪLIS | otrdiena, 27. aprīlis – trešdiena, 28. aprīlis |
| JŪNIJS | otrdiena, 1. jūnijs – trešdiena, 2. jūnijs |
| JŪLIJS | otrdiena, 13. jūlijs – trešdiena, 14. jūlijs |
| SEPTEMBRIS | ceturtdiena, 2. septembris (visu dienu) |
| SEPTEMBRIS | ceturtdiena, 23. septembris (visu dienu) |
| OKTOBRIS | otrdiena, 12. oktobris – trešdiena, 13. oktobris |
| NOVEMBRIS | otrdiena, 9. novembris – trešdiena, 10. novembris |
| DECEMBRIS | otrdiena, 14. decembris – trešdiena, 15. decembris |

Mēnesis

Sanāksmes datums

JANVĀRIS

otrdiena, 12. janvāris – trešdiena, 13. janvāris

FEBRUĀRIS

otrdiena, 9. februāris – trešdiena, 10. februāris

MARTS

otrdiena, 16. marts – trešdiena, 17. marts

APRĪLIS

otrdiena, 27. aprīlis – trešdiena, 28. aprīlis

JŪNIJS

otrdiena, 1. jūnijs – trešdiena, 2. jūnijs

JŪLIJS

otrdiena, 13. jūlijs – trešdiena, 14. jūlijs

SEPTEMBRIS

ceturtdiena, 2. septembris (visu dienu)

SEPTEMBRIS

ceturtdiena, 23. septembris (visu dienu)

OKTOBRIS

otrdiena, 12. oktobris – trešdiena, 13. oktobris

NOVEMBRIS

otrdiena, 9. novembris – trešdiena, 10. novembris

DECEMBRIS

otrdiena, 14. decembris – trešdiena, 15. decembris

---

2. PIELIKUMS

ATZINUMS Nr. 1/2010

OLAF provizoriskais budžeta projekts 2011. gadam

Briselē, 2010. gada 30. jūnijā

OLAF Uzraudzības komiteja 2010. gada 27. un 28. aprīļa un 1. un 2. jūnija sanāksmēs izskatīja biroja provizorisko budžeta projektu 2011. gadam un pieņēma šo atzinumu.

I.   Provizoriskā budžeta 2011. gadam iesniegšana

Tāpat kā katru gadu, birojs iesniedza komitejai nākamā gada provizoriskā budžeta galvenās pozīcijas. Komiteja attiecībā uz 2011. finanšu gadu konstatē, ka tas ir pārejas posma budžets, kas saistīts ar interim periodu pēc biroja ģenerāldirektora Franz-Herman Brüner nāves 2010. gada janvārī. Ņemot vērā ģenerāldirektora vietas izpildītāja pilnvaras, kas attiecas tikai uz aktuālo jautājumu izskatīšanu, viņam nebija iespējams pieņemt lēmumus vai uzņemties saistības, kas varētu saistīt jauno ģenerāldirektoru, kad iestādes viņu būs izvēlējušās.

Komiteja pieņem zināšanai, ka kopējais provizoriskais budžets palielinās par 3,19 % salīdzinājumā ar 2010. gadu. Komiteja vēlētos, lai OLAF liek lielāku uzsvaru uz visa sava personāla apmācību. Komiteja konstatē, ka budžets komandējumiem ārvalstīs palielinās procentuāli, kas atbilst dzīves dārdzības palielinājumam, un vēlas, lai šo nodaļu vienmēr efektīvi pārbaudītu nodaļu vadītāji un biroja direktori.

Komitejai piešķirtās budžeta pozīcijas summa ir nemainīga salīdzinājumā ar 2009. un 2010. gadu.

Komiteja konstatē, ka OLAF darbinieku skaits nemainīgi ir 384 darbinieki un ka izdevumu summa palielinās samērīgi. Prognozētās apropriācijas darbinieku algām un pabalstiem kopumā palielinās par 4,13 %; šī summa ietver algu pielāgojumus.

II.   
  OLAF cilvēkresursu piešķiršana un pārvaldība

Uzraudzības komiteja konstatē, ka vakanto amatu vietu skaits samazinās. 2010. gadā tās bija divdesmit četras, 2011. gadā tām būtu jābūt astoņpadsmit. Komiteja pauž gandarījumu par šo pozitīvo tendenci, kas palīdz uzlabot OLAF spējas veikt savu darbību efektīvi.

Attiecībā uz jautājumu par pagaidu darbiniekiem Uzraudzības komiteja atzinīgi vērtē vairākus pozitīvus notikumus, kas notika 2008., 2009. un 2010. gadā, jo īpaši ārējo un iekšējo konkursu krāpšanas apkarošanas jomā uzsākšanu un rezultātu publicēšanu. Tādējādi birojam bija iespējams pieņemt darbā 2010. gada sākumā ierēdņa statusā vienpadsmit bijušos pagaidu darbiniekus (deviņus pagaidu darbiniekus, kuru līgums bija uz nenoteiktu termiņu, un divus pagaidu darbiniekus, kuru līgums bija uz noteiktu termiņu), kuri bija veiksmīgi izturējuši ārējos konkursus. Tas bija iespējams pēc grozījumu izdarīšanas štata plānā un pēc sarunām par budžeta grozījumiem ar budžeta lēmējinstitūciju.

Pēc nesenās iekšējo konkursu rezultātu publicēšanas šāda pati darbība būtu jāuzsāk birojam, lai veiksmīgajiem kandidātiem piedāvātu ierēdņu amata vietas. Tam vajadzētu ļaut OLAF 2010. gada laikā pieņemt darbā trīspadsmit pagaidu darbiniekus, kuru līgums ir beztermiņa, un divus pagaidu darbiniekus, kuru līgums ir uz noteiktu termiņu. Turklāt trīs bijušie pagaidu darbinieki, kas veiksmīgi bija izturējuši ārējos konkursus, veiksmīgi izturēja augstāka līmeņa iekšējo konkursu.

Šo konkursu rīkošana bija nozīmīga darbība, un tā atbilda saistībām, ko ir uzņēmies OLAF, taču kopējais rezultāts deviņdesmit diviem bijušajiem biroja pagaidu darbiniekiem, uz kuriem attiecās šī darbība, ir joprojām neliels, ciktāl tikai divdesmit viens no viņiem veiksmīgi izturēja kādu no konkursiem. Turklāt četri pagaidu darbinieki, kuru līgums bija uz noteiktu termiņu, varēja gūt labumu no šiem konkursiem. Šobrīd sešdesmit trīs pagaidu darbinieki, uz kuriem attiecas 2007. gada sarunas, nav varējuši gūt labumu no šiem konkursiem vai nu tāpēc, ka tos nav izturējuši, vai nu tāpēc, ka nav varējuši vai nav vēlējušies tajos piedalīties. Pakāpes, uz kurām tika izsludināti konkursi, kā arī pieprasītie diplomi un prasība par šo diplomu saņemšanu pirms darba pieredzes iegūšanas neļāva lielai daļai pagaidu darbinieku piedalīties šajos konkursos. Šajā saistībā Uzraudzības komiteja atgādina, ka būtu ļoti vēlams, lai šie pagaidu darbinieki turpinātu sniegt birojam savas kompetences un zināšanas, un ka vajadzētu viņiem ātri piedāvāt patiesas izaugsmes un karjeras perspektīvas. Nedrīkst aizmirst, ka daži pagaidu darbinieki strādā birojā jau vairāk nekā desmit gadus. Būtu godīgi, ja tiktu mainīta viņu klasifikācija.

No otras puses, birojam vajadzētu lūgt EPSO rīkot uz sava rēķina mērķtiecīgus konkursus, kuri vērsti uz tādu ļoti specializētu amatu nodrošināšanu, kādi ir nepieciešami OLAF. Biroja turpmākai efektivitātei un pat neatkarībai ļoti neizdevīgi būtu tas, ka birojs nespētu paturēt šos speciālistus. Jo īpaši būtu nepieciešams ilgs laiks un rastos lielas izmaksas, lai apmācītu jaunus specializētus darbiniekus gadījumā, ja pašreizējā situācija varētu mudināt dažus darbiniekus pamest biroju, jo nebūtu redzamas reālas perspektīvas.

Komiteja konstatē, ka OLAF joprojām ir pagaidu darbinieki, kuru līgums ir noslēgts uz noteiktu laiku un kuru līgumus nevarēja un nevarēs pagarināt. Cilvēcīgā ziņā šīs situācijas ir ļoti grūtas, ņemot vērā, ka termiņš pienāks agrāk vai vēlāk. Komiteja atkārtoti izsaka savu vēlmi, lai OLAF pēc iespējas ātrāk nosaka un ievieš darbā pieņemšanas un izmeklēšanas personāla stabilizācijas patiesu politiku saskaņā ar standarta darbā pieņemšanas ilgumu, jo īpaši attiecībā uz izmeklēšanas speciālistiem no dalībvalstīm. Šādas darbā pieņemšanas nopelns būtu tas, ka OLAF varētu mēģināt piesaistīt labākos speciālistus no valstu dienestiem un tādējādi ļautu atjaunināt uz vietas esošo izmeklētāju zināšanas un jo īpaši izmeklēšanas tehnikas izmaiņas un uzlabojumus. Eiropas Komisijas paredzētais sadalījums – 80 % ierēdņu un 20 % pagaidu darbinieku – būtu jāuzskata tikai kā vēlme, ne kā norma. OLAF nekad nav jāierobežo savas spējas pieņemt darbā speciālistus krāpšanas apkarošanas jomā vai jāatsakās no tām. Biroja neatkarība tā izmeklēšanas darbības veikšanā nav saistīta ar jautājumu par ierēdņu un pagaidu darbinieku skaita sadalījumu, tā ir saistīta ar kompetencēm izmeklēšanas jomā un vēlmi īstenot vislabākās izmeklēšanas metodes. Pagaidu darbinieku pieņemšanai darbā būtu jāļauj birojam strādāt efektīvāk un uzlabot sadarbību starp dalībvalstu iestādēm un OLAF.

Komiteja konstatē, ka OLAF struktūrshēmā 2010. gada 1. aprīlī ir tikai viena nodaļas vadītāja amata vieta, ko ieņem pagaidu darbinieks. Bez šaubām, ar laiku būs jāuzdod sev jautājums par nepieciešamo līdzsvaru arī šajā jomā starp ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem

Komiteja pauž nožēlu par to, ka birojs vēl līdz šim nav noteicis īstu cilvēkresursu politiku, neraugoties uz tās ieteikumiem, kas izteikti komitejas atzinumos par iepriekšējiem budžetiem (Atzinums Nr. 2/2007, Atzinums Nr. 3/2008, Atzinums Nr. 3/2009). Tādā pašā veidā komiteja tāpat kā iepriekšējos gados uzstāj uz nepieciešamību padziļināti pārdomāt resursu nodarbināšanas OLAF prioritārajiem uzdevumiem efektīvāku izmantošanu. Komiteja ņēma vērā OLAF apsvērumus par tā uzdevumu nedalāmību un par biroja visu dienestu ieguldījumu biroja uzdevumu veikšanā, taču tā uzskata, ka tomēr nepieciešams īpaši pārdomāt jautājumus saistībā ar to darbinieku proporciju, kas paredzēta tieši izmeklēšanas darbības veikšanai. Tāpat kā iepriekšējā atzinumā, komiteja uzskata, ka ir jāveic vispārējs prioritāšu novērtēšanas un noteikšanas darbs par biroja dažādām darbības jomām un par to nozīmīgumu.

Ieteikumi

Komiteja OLAF iesaka pēc iespējas ātrāk izveidot cilvēkresursu stratēģiju, kas balstīta uz prioritāro uzdevumu analīzi un resursu efektīvu piešķiršanu šo uzdevumu veikšanai. Šai stratēģijai būtu jāpiedāvā reālas darba perspektīvas tuvākā un vidējā termiņā.

Komiteja iesaka OLAF pievērst īpašu uzmanību to pagaidu darbinieku dažādajām kategorijām, kuri šobrīd strādā birojā, un mēģināt, cik vien iespējams, atrast risinājumus, kas pielāgoti šīm situācijām, jo īpaši attiecībā uz iespējām mainīt klasifikāciju.

III.   Uzraudzības komitejas sekretariāts

Uzraudzības komitejas sekretariāta teorētiskais darbinieku skaits ir astoņi darbinieki. 2010. gada 1. februārī sekretariātam pievienojās viens jauns administrators, un viņš tika pieņemts darbā uz vienu vakanto amata vietu. Kopš 2009. gada novembra beigām ir vakanta viena AST pagaidu darbinieka amata vieta, un tā būtu jāaizstāj ar ierēdņa amata vietu.

2009. gada jūnijā tika izsludināts paziņojums par vakanto sekretariāta vadītāja amata vietu, lai iepriekš plānotu bijušās atbildīgās personas aiziešanu pensijā 2009. gada jūlija beigās. Sekretariāta jaunā vadītāja pieņemšana darbā ir spēkā kopš 2010. gada 16. jūnija.

Sekretariāta pašreizējais darbinieku skaits būs apmierinošs attiecībā uz šobrīd komitejai noteiktajiem pienākumiem, kad visas amata vietas būs aizpildītas. Savukārt, ja stātos spēkā piemērojamā regulējuma grozījumi, proti, grozījumi, kas atbilst grozījumiem, par kuriem 2008. gada 20. novembrī nobalsoja Eiropas Parlaments Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformas ietvaros, komitejas veicamais uzdevums tiktu palielināts, un tam būtu nepieciešama sekretariāta darbinieku skaita palielināšana. Tikai šāda sekretariāta darbinieku skaita palielināšana nodrošinātu komitejas patiesu neatkarību, kas ir būtisks faktors OLAF neatkarības saglabāšanai.

Ieteikums

OLAF vajadzētu sekretariātam piešķirt astoņus darbiniekus.

Ja birojam piemērojamā regulējuma reformas ietvaros tiktu palielināti Uzraudzības komitejai veicamie pienākumi, attiecīgi būtu jāpalielina sekretariāta resursi, lai komiteja varētu turpināt strādāt efektīvi.

IV.   Secinājumi

Komiteja pieņem domu, ka pašreizējais provizoriskais budžets atspoguļo pašreizējo pārejas periodu.

Tomēr komiteja izsaka vēlmi, lai jaunais OLAF ģenerāldirektors, tiklīdz stāsies amatā, pieprasa budžeta lēmējinstitūcijai nepieciešamos līdzekļus, jo īpaši biroja pārvaldības, izmeklēšanas politikas un personāla pieņemšanas darbā politikas jomā.

Uzraudzības komiteja atbalsta OLAF budžeta priekšlikumu 2011. gadam un vēlas, lai iepriekšminētie ieteikumi tiktu ņemti vērā.

---

3. PIELIKUMS

ATZINUMS Nr. 2/2010

adresēts Eiropas Komisijai

(sniegts saskaņā ar 12. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai)

Briselē, 2010. gada 23. septembrī

Tiesiskais regulējums

Regulas (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (turpmāk – Regula 1073/1999) 12. panta 2. punktā paredzēts, ka Uzraudzības komiteja sniedz labvēlīgu atzinumu par kandidātu sarakstu OLAF direktora amatam, kuru Komisija nosūta apspriešanai ar Padomi un Eiropas Parlamentu.

OLAF Uzraudzības komitejas reglamenta 15. pantā noteikts, ka, “izskatījusi pieteikumus ģenerāldirektora amatam, Uzraudzības komiteja sniedz atzinumu, kurā ietverts paskaidrojums par izmantotajiem kandidātu vērtēšanas kritērijiem”, un “tajā iekļauj [arī] Komitejas atzinumu par kandidātiem (..)”.

Procedūra

Komisija ar 2010. gada 17. marta lēmumu nolēma izsludināt iekšēju konkursu uz OLAF ģenerāldirektora amatu (saskaņā ar Civildienesta noteikumu 29. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un iii) punktu), kā arī ārēju konkursu (saskaņā ar Civildienesta noteikumu 29. panta 2. punktu). Attiecīgi vakantais amats tika izsludināts iekšēji (ar 2010. gada 9. aprīlī publicēto sludinājumu par vakantu ģenerāldirektora amatu COM/2010/842) un ārēji (ar sludinājumu par vakantu ģenerāldirektora amatu COM/2010/10255, kas cita starpā tika publicēts 2010. gada 9. aprīlī OV C 91A). Abos gadījumos kā pieteikumu iesniegšanas termiņš tika noteikts 2010. gada 7. maijs. Tika izsludināts konkurss uz ģenerāldirektora amatu, jo publicētā amata pakāpe atbilst šai pakāpei.

Komisija 2010. gada 12. maijā nolēma pieņemt procedūru, kāda jāievēro OLAF ģenerāldirektora amata kandidātu atlasē. Uzraudzības komitejas loceklis piedalījās priekšatlases komisijā un CCA kā novērotājs.

Komisija 21. septembrī nosūtīja Uzraudzības komitejai sarakstu ar sešiem kandidātu vārdiem.

Saskaņā ar 12. panta 2. punktu Regulās (EK) Nr. 1073/1999 un (EK) Nr. 1074/1999 “Komisija (..) pēc Uzraudzības komitejas labvēlīga atzinuma sagatavo piemērotas kvalifikācijas kandidātu sarakstu”. Tādēļ Uzraudzības komiteja uzskata, ka tās galvenais uzdevums procedūrā ir nodrošināt, ka atlasītajiem kandidātiem ir piemērota kvalifikācija, lai ieņemtu ģenerāldirektora amatu.

Uzraudzības komitejas atzinums

Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF ģenerāldirektoram būtu jāpiemīt spējām un apņēmībai vadīt sarežģītu organizāciju, kurai ir daudz uzdevumu starptautiskā kontekstā, lai sasniegtu konkrētus rezultātus cīņā pret krāpšanu un korupciju Eiropā. Viņam būtu jābūt pietiekamai pieredzei šajā jomā, lai iemantotu augsti specializēta darbinieku kolektīva uzticību un cieņu un lai panāktu darbības uzticamību gan OLAF iekšienē, gan ārpus tā. Viņam būtu jāpierāda lieliskas vadības prasmes, lai risinātu ar OLAF saistītos problēmjautājumus, kurus Uzraudzības komiteja ir bieži aprakstījusi dažādos atzinumos. Viņam būtu jābūt pietiekamai darba pieredzei starptautiskā un daudzkultūru vidē, lai ātri reaģētu uz īpašiem pārbaudījumiem, kādus rada šāda sarežģīta institucionālā vide. Turklāt Uzraudzības komiteja kā OLAF neatkarības sargs īpašu nozīmi piešķir kandidātu attieksmei pret organizācijas neatkarību, kā arī viņu redzējumam par OLAF īpašo lomu Eiropas iestāžu vidū.

Visas šīs prasības ir pienācīgi uzskaitītas paziņojumā par konkursu uz amatu.

Pēc attiecīgo personu pieteikumu izvērtēšanas un priekšatlases komisijas un CCA ziņojumu saņemšanas OLAF Uzraudzības komiteja vienprātīgi pieņem labvēlīgu atzinumu par trim kandidātiem un ar balsu vairākumu pieņem labvēlīgu atzinumu par pārējiem trim kandidātiem.

OLAF Uzraudzības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Image

---

4. PIELIKUMS

ATZINUMS Nr. 3/2010

par pārdomu dokumentu par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) reformu

Briselē, 2010. gada 23. septembrī

IEVADS

Uzraudzības komiteja izsaka pateicību Komisijai par 2010. gada 6. jūlija pārdomu dokumentu un atbalsta tās vēlmi atsākt Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu.

Uzraudzības komiteja vēlētos uzsvērt, ka ir svarīgi Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) noteikt jaunus mērķus un ka tas ir jāreformē to kraso pārmaiņu dēļ, kas pēdējo divu gadu laikā skārušas Eiropas publisko finanšu jomu. Finanšu krīze mudinājusi Eiropas iestādes, un jo īpaši Komisiju, pieņemt pasākumus nolūkā palielināt finanšu resursus noteiktās nozarēs. Tagad šī politika jāpapildina ar pasākumiem, kas paredzēti, lai uzraudzītu Eiropas publisko izdevumu saistību uzņemšanos un izmantošanu. Eiropas iedzīvotājiem jābūt drošiem, ka OLAF rīcībā ir visi vajadzīgie līdzekļi, lai apkarotu jebkādu krāpšanas, korupcijas un cita veida nelikumīgas rīcības pieaugumu, kas varētu apdraudēt ES finanšu intereses.

Uzraudzības komiteja atzīmē, ka vēlāk tiks apsvērts krāpšanas apkarošanas jomas tiesību aktus konsolidēt vienotā tiesiskajā regulējumā un tas tiks sasaistīts ar debatēm par Eiropas prokurora biroja izveidošanu.

Uzraudzības komiteja ņem vērā priekšlikumu pastiprināt iestāžu dialogu un uzskata, ka to varētu izmantot kā instrumentu, lai nodrošinātu plašu politisku atbalstu OLAF krāpšanas apkarošanas darbam. Tomēr šāds dialogs nedrīkst ietvert izmeklēšanas politisku vadību. Uzraudzības komiteja kā OLAF neatkarības sargs ir gatava uzņemties šā dialoga organizēšanu.

Uzraudzības komiteja atzīmē, ka galvenie pārdomu dokumentā izklāstītie jautājumi ir saistīti ar OLAF pārvaldību, un piekrīt, ka ir jāmeklē risinājumi OLAF efektivitātes uzlabošanai un procedūru ilguma samazināšanai. Tomēr ir par maz šādos risinājumos iekļaut vien organizatoriskās struktūras izmaiņas, un Uzraudzības komiteja izsaka nožēlu, ka pārdomu dokumentā nav izteikti priekšlikumi saistībā ar OLAF kompetenci gan iekšējās, gan ārējās izmeklēšanas ziņā. Šajā sakarā Uzraudzības komiteja vēlētos īpaši atsaukties uz jaunajām iespējām, kādas minētas LESD 325. pantā, kurā teikts, ka jānodrošina efektīva un līdzvērtīga aizsardzība dalībvalstīs, kā arī visās Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās.

Uzraudzības komiteja uzsver, ka iecerētā reforma nekādā gadījumā nedrīkst mazināt OLAF darbības neatkarību. Tā pauž stingru pārliecību, ka jāsaglabā pašreizējā iestāžu arhitektūra, t. i., jāpaliek neskartiem visiem nozīmīgākajiem elementiem: OLAF integrācijai Komisijā, ģenerāldirektora neatkarībai, pildot savus izmeklēšanas pienākumus, un OLAF neatkarības uzraudzīšanai, ko veic Uzraudzības komiteja, kuras sastāvā ir no iestādēm neatkarīgi eksperti. No otras puses, Uzraudzības komiteju māc bažas, ka priekšlikums izveidot kontroles padomdevēju varētu pakļaut OLAF lielākam administratīvajam slogam un nelabvēlīgi ietekmēt Uzraudzības komitejas svarīgākās funkcijas. Nav skaidrības par šīs jaunās struktūras statusu.

Kaut arī Uzraudzības komiteja augsti vērtē visu ES iestāžu pausto vēlmi nostiprināt tās lomu, tā tomēr vēlas uzsvērt, ka pārdomu dokumentā izteiktais priekšlikums, saskaņā ar kuru Uzraudzības komiteja sava darba veikšanai saņemtu tikai statistikas datus, tai liegs jebkādus līdzekļus, ar kuriem veikt atbilstīgu OLAF uzraudzību. Lai garantētu OLAF neatkarību, uzraugot tā izmeklēšanas procedūru lietderību un efektivitāti, ir svarīgi, lai Uzraudzības komitejai būtu pilnībā pieejami lietu materiāli.

Tāpat saistībā ar veicamo reformu Uzraudzības komiteja brīdina par pārmērīgas regulēšanas risku, kā rezultātā OLAF nebūtu pietiekami plašu iespēju izvērst visus vajadzīgos pasākumus. Turklāt, iekļaujot regulējumā papildu juridiskas saistības, vēlāk varētu nākties veikt izskatīšanu tiesā. Uzraudzības komiteja piekrīt Komisijas paustajām bažām par izmeklēšanas ilgumu un tam, ka nepieciešams nodrošināt pamattiesību labāku aizsardzību. Kā minēts turpmāk, Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF vadības pienākumos ietilpst pārvaldīt izmeklēšanas tā, lai tiktu uzturēta un nodrošināta ātra lietas izskatīšana un procesuālo tiesību pilnīga ievērošana, bet Uzraudzības komiteja šajā sakarā veic uzraudzības funkciju. Tāpat arī Uzraudzības komiteja uzskata, ka par šo reformu būtu jāapspriežas ar nākamo OLAF ģenerāldirektoru.

Šis dokuments ir Uzraudzības komitejas ieguldījums debatēs. Tajā ir ņemtas vērā jau notikušās starpiestāžu apspriedes, un tā mērķis ir paust Uzraudzības komitejas viedokli par pārdomu dokumenta galvenajiem jautājumiem. Pamatojoties uz analīzi par iespējām paaugstināt izmeklēšanas efektivitāti (I daļa), šajā dokumentā izteikti priekšlikumi par OLAF organizatoriskajiem aspektiem (II daļa).

1.   
  OLAF IZMEKLĒŠANAS FUNKCIJAS EFEKTIVITĀTES PAAUGSTINĀŠANA

1.1.   
  OLAF izmeklēšanas pilnvaru nostiprināšana

Uzraudzības komiteja uzskata, ka viens no reformas būtiskākajiem aspektiem ir nostiprināt noteikumus par ārējo un iekšējo izmeklēšanu. Visas trīs iestādes ir iesniegušas alternatīvus priekšlikumus par šā nozīmīgā jautājuma risināšanu, un tie ir rūpīgi jāizskata.

Jo īpaši ir jāprecizē OLAF pilnvaras veikt Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteiktās pārbaudes un apskates uz vietas, ja notikusi krāpšana, korupcija vai pretlikumīga darbība saistībā ar līgumiem, dotāciju nolīgumiem un lēmumiem, kuri attiecas uz ES finansējumu.

Uzraudzības komiteja atbalsta, ka tiek skaidri definētas OLAF pilnvaras katrā izmeklēšanas posmā. Reformai ir bijuši vērā ņemami panākumi, sīki izstrādājot katru no šiem posmiem, tomēr ir iespējami turpmāki uzlabojumi:

| — | būtu jāietver skaidra norāde uz izlūkdatu analīzi, |
| --- | --- |

—

būtu jāietver skaidra norāde uz izlūkdatu analīzi,

| — | attiecībā uz “izmeklēšanas sākšanu” Uzraudzības komiteja atbalstītu iekšējās un ārējās izmeklēšanas nodalīšanu, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz “izmeklēšanas sākšanu” Uzraudzības komiteja atbalstītu iekšējās un ārējās izmeklēšanas nodalīšanu,

| — | lai OLAF varētu pievērsties visnopietnākajām lietām, topošajā regulā būtu jāiekļauj de minimis politika, |
| --- | --- |

—

lai OLAF varētu pievērsties visnopietnākajām lietām, topošajā regulā būtu jāiekļauj de minimis politika,

| — | “izmeklēšanas procedūras” posmam vajadzīga strukturētāka tiesiskā pieeja, un no jauna varētu pārskatīt saistītos noteikumus. |
| --- | --- |

—

“izmeklēšanas procedūras” posmam vajadzīga strukturētāka tiesiskā pieeja, un no jauna varētu pārskatīt saistītos noteikumus.

Tāpat Uzraudzības komiteja atzīmē, ka LESD 325. pantā noteikta ES finanšu interešu efektīva un līdzvērtīga aizsardzība visās dalībvalstīs, kā arī visās ES iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās. Turklāt pretēji EKDL 280. panta noteikumiem LESD 325. pants attiecas arī uz tādu pasākumu pieņemšanu, kuri ir saistīti ar valsts krimināltiesību piemērošanu vai valsts tiesvedības veikšanu. Būtu jāizmanto Lisabonas līgumā paredzētās jaunās iespējas, lai ieviestu tādus noteikumus, ar kuriem varētu uzlabot un paplašināt sadarbību starp OLAF un valsts tiesu iestādēm. Piemēram, lai visā ES labāk nodrošinātu finanšu interešu līdzvērtīgu aizsardzību, būtu jāapsver doma veikt OLAF pierādījumu tiesiskās vērtības turpmāku novērtēšanu Eiropas Savienībā. Turklāt jaunajai regulai būtu jānodrošina, ka iekšējās izmeklēšanas ziņā uz visām iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām attiecas vienādas procedūras.

1.2.   Izmeklēšanas ilgums

Uzraudzības komiteja regulāri vērš uzmanību uz pārmērīgi ilgo izmeklēšanas laiku un atbalsta visus pasākumus, kuri varētu uzlabot situāciju.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka izmeklēšanas ilguma tieša kontrole vispirms būtu iekšēji jāveic galvenajām atbildīgajām personām, t. i., OLAF vadībai un ģenerāldirektoram. Uzraudzības komitejai būtu regulāri jāuzrauga šis OLAF darbības aspekts un jānodrošina atbalsts OLAF ģenerāldirektoram, kurš kontrolē termiņus.

Uzraudzības komiteja visumā piekrīt pārdomu dokumentā ierosinātajiem mehānismiem attiecībā uz informācijas regulāru sniegšanu dažādos procedūras posmos. Šāda informēšana ir ļoti svarīga, lai Uzraudzības komiteja varētu nodrošināt OLAF neatkarības ievērošanu, novēršot ārēju iejaukšanos objektīvā izmeklēšanā un nodrošinot, ka aizkaves netraucē sasniegt izmeklēšanas paredzēto rezultātu, piemēram, noilguma dēļ.

Uzraudzības komiteja arī atbalsta novērtējuma termiņa ieviešanu un uzskata, ka minētajai izmeklēšanas pirmajai daļai parasti būtu jāietilpst tās uzraudzības pienākumos, tādējādi radot papildu garantijas OLAF darbības neatkarībai, kad tas sāk izmeklēšanu.

Šajā sakarā regulā būtu jānosaka obligāts pienākums sniegt Uzraudzības komitejai šādu informāciju:

| 1) | ziņojumus par izmeklēšanas lietām, kuras nav slēgtas 12 mēnešu laikā (ieskaitot novērtēšanas laikposmu); šajā ziņojumā būs izskaidrots, kāpēc izmeklēšana nav pabeigta, un sniegts laika aprēķins, kāds vajadzīgs, lai pabeigtu izmeklēšanu. Būtu jānodrošina pienācīgi pēcpārbaudes mehānismi; |
| --- | --- |

1)

ziņojumus par izmeklēšanas lietām, kuras nav slēgtas 12 mēnešu laikā (ieskaitot novērtēšanas laikposmu); šajā ziņojumā būs izskaidrots, kāpēc izmeklēšana nav pabeigta, un sniegts laika aprēķins, kāds vajadzīgs, lai pabeigtu izmeklēšanu. Būtu jānodrošina pienācīgi pēcpārbaudes mehānismi;

| 2) | attiecībā uz izmeklēšanas lietām, kuras ilgst vairāk nekā 30 mēnešus, OLAF reizi sešos mēnešos Uzraudzības komitejai iesniedz vispārēju progresa ziņojumu, kurā iekļauj pasākumus, kas īstenoti lietu slēgšanas nolūkā; |
| --- | --- |

2)

attiecībā uz izmeklēšanas lietām, kuras ilgst vairāk nekā 30 mēnešus, OLAF reizi sešos mēnešos Uzraudzības komitejai iesniedz vispārēju progresa ziņojumu, kurā iekļauj pasākumus, kas īstenoti lietu slēgšanas nolūkā;

| 3) | statistikas ziņojumus par OLAF darbību, tostarp darba efektivitātes rādītājiem, kuru pamatā ir kvalitatīvie parametri; šos ziņojumus Uzraudzības komiteja var izmantot kā uzraudzības papildu instrumentu. |
| --- | --- |

3)

statistikas ziņojumus par OLAF darbību, tostarp darba efektivitātes rādītājiem, kuru pamatā ir kvalitatīvie parametri; šos ziņojumus Uzraudzības komiteja var izmantot kā uzraudzības papildu instrumentu.

1.3.   Aizstāvības tiesību nostiprināšana

Pārdomu dokumentā ir pamatoti norādīts, ka jānostiprina OLAF izmeklēšanas uzraudzība, jo īpaši attiecībā uz pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanu. Tāpēc Uzraudzības komiteja uzskata, ka, no vienas puses, noteikumos par OLAF izmeklēšanu būtu jāprecizē aizstāvības tiesības un, no otras puses, jāpaplašina OLAF atbildības joma attiecībā uz šo tiesību īstenošanas pašreizējām iekšējam procedūrām.

1.3.1.   Noteikumu precizēšana

Uzraudzības komiteja atbalsta iestāžu vēlmi precizēt gan to personu tiesības un pienākumus, pret kurām tiek veikta izmeklēšana, gan arī OLAF, iestāžu un dalībvalstu tiesības un pienākumus pirms izmeklēšanas, tās laikā un pēc izmeklēšanas.

Turpmākus priekšlikumus Uzraudzības komiteja izteiks savā nākamajā atzinumā par šo tēmu.

1.3.2.   Procedūru uzlabošana

Uzraudzības komiteja uzskata, ka lēmuma pieņemšana par to, vai sākt izmeklēšanu, un personu, pret kurām tiek veikta izmeklēšana, pamattiesību ievērošanas nodrošināšana pirmkārt un galvenokārt ir OLAF ģenerāldirektora un vadības grupas pienākums.

OLAF ģenerāldirektora kompetencē ir piemērotu starptautiska mēroga kontroles un uzraudzības mehānismu ieviešana. Šajā sakarā Uzraudzības komiteja vēlas izteikt nopietnas bažas saistībā ar kontroles padomdevēja izveidi.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka nav skaidrības par kontroles padomdevēja statusu un kompetenci. Tā kā viņu oficiāli ieceļ OLAF ģenerāldirektors, viņš nevar būt neatkarīgs speciālists. Turklāt kontroles padomdevēja izveide varētu radīt šādus sarežģījumus:

| — | OLAF institucionālā līdzsvara nobīde, jo, pievienojot kontroles padomdevēju, varētu tikt mazināta Uzraudzības komitejas loma un vienlaikus tai varētu tikt liegta piekļuve būtiskai informācijai, kura vajadzīga uzraudzības nodrošināšanai, |
| --- | --- |

—

OLAF institucionālā līdzsvara nobīde, jo, pievienojot kontroles padomdevēju, varētu tikt mazināta Uzraudzības komitejas loma un vienlaikus tai varētu tikt liegta piekļuve būtiskai informācijai, kura vajadzīga uzraudzības nodrošināšanai,

| — | risks vēl vairāk aizkavēt izmeklēšanas, kuras jau pašlaik notiek pārāk ilgi, |
| --- | --- |

—

risks vēl vairāk aizkavēt izmeklēšanas, kuras jau pašlaik notiek pārāk ilgi,

| — | vērā ņemams risks OLAF vadības grupai zaudēt līdzdalību pamattiesību ievērošanas kontroles procesā un atbildību par to, |
| --- | --- |

—

vērā ņemams risks OLAF vadības grupai zaudēt līdzdalību pamattiesību ievērošanas kontroles procesā un atbildību par to,

| — | pārklāšanās ar citiem spēkā esošiem mehānismiem (ombuds, a posteriori izskatīšana tiesā utt.), |
| --- | --- |

—

pārklāšanās ar citiem spēkā esošiem mehānismiem (ombuds, a posteriori izskatīšana tiesā utt.),

| — | iespējami papildu izdevumi no ES budžeta. |
| --- | --- |

—

iespējami papildu izdevumi no ES budžeta.

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt, lai OLAF pienācīgi ievērotu pamattiesības, Uzraudzības komiteja ir gatava apsvērt par sūdzībām atbildīgas amatpersonas iecelšanu amatā, kura analizētu pret OLAF iesniegtās sūdzības un konsultētu šajā jautājumā OLAF ģenerāldirektoru. Šāda funkcija jau pastāv daudzu valstu pārvaldēs, un OLAF varētu pārņemt attiecīgus labākās prakses aspektus. Viena no iespējām varētu būt arī pārdomu dokumentā ierosinātā pārbaudes komisija. Katrā ziņā minētās darba funkcijas nedrīkstētu pārklāties ar Uzraudzības komitejas pilnvarām un atbildības jomām, un Uzraudzības komitejai vienmēr būtu jābūt informētai par visām sūdzībām.

Kaut arī Uzraudzības komiteja augsti vērtē Komisijas vēlmi ieviest neatkarīgus ārējos kontroles mehānismus, tā tomēr uzskata, ka OLAF pārvaldes vispārējā organizatoriskajā uzbūvē Uzraudzības komiteja ir vienīgā struktūra, kura atbilst šīm prasībām. Tāpēc Uzraudzības komiteja ierosina stiprināt tās lomu procedūru uzraudzīšanā, jo īpaši saistībā ar pamattiesību ievērošanu un izmeklēšanas aizkavēšanos, un tas būtu jāīsteno šādi:

| — | regulā varētu noteikt, ka Uzraudzības komiteja reizi gadā (iespējams, gada pārskata ietvaros) iesniedz analīzi par to, kā OLAF, veicot izmeklēšanu, ievēro pamattiesības. Šo ziņojumu varētu balstīt uz informāciju, ko OLAF iesniedzis Uzraudzības komitejai par veiktajiem pasākumiem nolūkā nodrošināt pamattiesību pilnīgu ievērošanu, kā arī pašas Uzraudzības komitejas uzraudzības pasākumiem, |
| --- | --- |

—

regulā varētu noteikt, ka Uzraudzības komiteja reizi gadā (iespējams, gada pārskata ietvaros) iesniedz analīzi par to, kā OLAF, veicot izmeklēšanu, ievēro pamattiesības. Šo ziņojumu varētu balstīt uz informāciju, ko OLAF iesniedzis Uzraudzības komitejai par veiktajiem pasākumiem nolūkā nodrošināt pamattiesību pilnīgu ievērošanu, kā arī pašas Uzraudzības komitejas uzraudzības pasākumiem,

| — | nepieciešamības gadījumā un izņēmuma kārtā ģenerāldirektors varētu aicināt Uzraudzības komiteju veikt īpašas pārbaudes, ja izmeklēšanas gaitā viņa uzmanība ir vērsta uz būtiskiem trūkumiem. Šādas pārbaudes rezultāti būtu pieejami tikai OLAF ģenerāldirektoram. |
| --- | --- |

—

nepieciešamības gadījumā un izņēmuma kārtā ģenerāldirektors varētu aicināt Uzraudzības komiteju veikt īpašas pārbaudes, ja izmeklēšanas gaitā viņa uzmanība ir vērsta uz būtiskiem trūkumiem. Šādas pārbaudes rezultāti būtu pieejami tikai OLAF ģenerāldirektoram.

1.4.   
  OLAF sadarbība ar iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, veicot izmeklēšanu

Uzraudzības komiteja atbalsta, ka regulā tiek precizētas tās tiesības un pienākumi, kuri attiecas uz OLAF un iestādēm krāpšanas apkarošanas kontekstā. Tas ir ļoti svarīgi, jo Komisijai var būt jāuzņemas atbildība par OLAF darbību.

1.4.1.   Informācija attiecīgajām iestādēm un struktūrām

Sākot izmeklēšanu, OLAF ir pienākums sniegt iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām visu vajadzīgo informāciju par krāpniecisku darbību, kuru veikušas personas, uz kurām attiecas statūti, un iestāžu vai delegāciju darbinieki. Tamlīdzīgs pienākums informēt attiecīgo iestādi varētu attiekties arī uz ekonomikas dalībniekiem, kuri no ES budžeta saņem tiešas vai netiešas dotācijas vai līgumus. Sniedzot šāda veida informāciju, būtu jāievēro konfidencialitāte, lai nodrošinātu izmeklēšanas aizsardzību. Informēšanas mērķis ir palīdzēt attiecīgajai iestādei pēc iespējas labāk pārvaldīt minētās krāpnieciskās darbības finansiālās un administratīvās sekas, lai ierobežotu finansiālās sekas. Izmeklēšanas gaitā OLAF varētu turpināt sniegt papildu informāciju, kura būtu noderīga attiecīgajai iestādei. Pabeidzot izmeklēšanu, OLAF iesniedz attiecīgajai iestādei izmeklēšanas rezultātus un ieteikumus.

Uzraudzības komiteja atbalsta ieceri paplašināt tās lomu attiecībā uz informācijas apmaiņas uzraudzību starp OLAF un iestādēm, kā noteikts pārdomu dokumentā. Lai Uzraudzības komiteja varētu īstenot savu uzdevumu, OLAF būtu regulāri (piemēram, reizi trijos vai sešos mēnešos) jāziņo Uzraudzības komitejai par informāciju, kādu tas ir sniedzis iestādēm atklātās lietās. Vienlaikus Uzraudzības komiteja būtu jāinformē par gadījumiem, kuros nav ievērota pienācīga konfidencialitāte.

OLAF būtu arī jāizveido regulāras ziņošanas sistēma, ar kuras palīdzību tas Uzraudzības komiteju informētu par gadījumiem, kad iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra nerīkojas saskaņā ar OLAF ieteikumiem. Tāpat OLAF būtu jānosūta visi galīgie ziņojumi par izmeklēšanu un turpmākas pārraudzības pabeigšanu, kā arī gada pārskats, kurā apkopoti saņemtie dalībvalstu un, ja vajadzīgs, trešo valstu administratīvo un tiesu iestāžu sniegtie turpmākas pārraudzības rezultāti.

1.4.2.   OLAF piekļuve informācijai, kura atrodas ES iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru rīcībā

Jau kopš dibināšanas OLAF sastopas ar grūtībām piekļūt dažu iestāžu informācijai, un jo īpaši piekļūt noteiktām datubāzēm. Tādējādi OLAF darbībās rodas grūtības saistībā ar izlūkdatu aspektu. Uzraudzības komiteja uzskata, ka būtu jāturpina risināt šo problēmu, jo tā var reāli apdraudēt OLAF neatkarību.

OLAF būtu sistemātiski jāsniedz Uzraudzības komitejai informācija par aizkavētiem ziņojumiem vai neziņošanu par krāpšanas gadījumiem, kā arī par iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām, kas liedz OLAF piekļuvi informācijai, kura atrodas to rīcībā.

1.5.   
  OLAF sadarbība ar dalībvalstīm

Uzraudzības komiteja apstiprina sadarbības nostiprināšanu, nosakot dalībvalstīm pienākumu sniegt OLAF palīdzību un atbalstu izmeklēšanas veikšanai, iesniegt visus dokumentus, kuri varētu būt noderīgi izmeklēšanai, un ziņot OLAF par veiktajiem pasākumiem pēc tā izmeklēšanas ziņojuma saņemšanas. Uzraudzības komiteja atbalsta ieceri izveidot regulāras ziņošanas sistēmu, ar kuras palīdzību dalībvalstu iestādes informētu OLAF par izpildi, lai OLAF tādējādi varētu sistemātiski ziņot Uzraudzības komitejai par gadījumiem, kad dalībvalstu iestādes atsakās sadarboties.

Uzraudzības komiteja apzinās, ka OLAF bieži ir bijis grūti apzināt kompetentas kontaktpersonas, kuras palīdzētu veikt izmeklēšanu konkrētā dalībvalstī (piemēram, veiktu tiešo izdevumu pārbaudi uz vietas), un apstiprina, ka ikvienai dalībvalstij nepieciešams OLAF norādīt attiecīgus kontaktpunktus valsts pārvaldē.

Dalībvalstīm būtu jāsniedz OLAF informācija par valsts kontaktpersonām. OLAF uzdevums ir sniegt informāciju šo valsts pārvaldes struktūru darbiniekiem un pēc vajadzības un OLAF iespējām tos apmācīt, lai veicinātu labāku izpratni par ES procedūrām un OLAF vajadzībām. Tādējādi tiks nodrošināta labāka sinerģija starp dienestiem un uzlabota OLAF izmeklēšanas efektivitāte. Būtu jāņem vērā tas, ka ierobežoto resursu dēļ OLAF nevar izmeklēt visus krāpšanas gadījumus, par kuriem tam ir ziņots, un tāpēc būtu jāparedz iespēja dažus no tiem nosūtīt valsts pārvaldes struktūrām, jo īpaši ievērojot OLAF noteikto slieksni attiecībā uz izmeklēšanas sākšanu attiecīgajās jomās.

1.6.   
  OLAF sadarbība ar Eurojust, Europol, starptautiskām organizācijām un trešām valstīm

Komisijas vispārīgās sistēmas ietvaros OLAF būtu jābūt tiesiskiem līdzekļiem slēgt sadarbības nolīgumus ar aģentūrām, dalībvalstu administrācijas struktūrām, trešo valstu dienestiem un starptautiskām organizācijām, lai paātrinātu izmeklēšanas gaitu un paaugstinātu krāpšanas apkarošanas efektivitāti.

Visos finansēšanas līgumos jābūt iekļautiem noteikumiem, kuri paredz Komisijas (vai attiecīgās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras) un OLAF pārbaudes, arī tajā gadījumā, ja finansējumu piešķir ne tikai no ES budžeta.

1.7.   
  OLAFvadības stāvokļa un nozīmes uzlabošana

1.7.1.   OLAF ģenerāldirektora statuss, iecelšana un pilnvaras

Kā jau iepriekš minēts šajā atzinumā, Uzraudzības komiteja uzskata, ka vislabākais veids, kā uzlabot OLAF darbību, ir piešķirt tā ģenerāldirektoram pietiekamas pilnvaras un kompetenci nodrošināt efektīvu izmeklēšanu, kurā tiek pilnībā ievērotas pamattiesības. To var panākt tikai tādā gadījumā, ja OLAF ģenerāldirektors kļūst par Komisijas augstākā līmeņa vadības pilntiesīgu locekli un vienlaikus tam tiek piešķirta plašāka autonomija, darbības neatkarība un atbildība.

| — | Nosaukums
  Tāpēc Uzraudzības komiteja ierosina pašreizējo nosaukumu “OLAF direktors” aizstāt ar “OLAF ģenerāldirektors”, lai tādējādi viņš būtu vienādā hierarhijas līmenī ar saviem līdziniekiem citos ģenerāldirektorātos. |
| --- | --- |

—

Nosaukums

Tāpēc Uzraudzības komiteja ierosina pašreizējo nosaukumu “OLAF direktors” aizstāt ar “OLAF ģenerāldirektors”, lai tādējādi viņš būtu vienādā hierarhijas līmenī ar saviem līdziniekiem citos ģenerāldirektorātos.

| — | Pilnvaru termiņš
  Lai nostiprinātu OLAF ģenerāldirektora neatkarību, Uzraudzības komiteja atbalsta neatjaunojamu pilnvaru termiņu. |
| --- | --- |

—

Pilnvaru termiņš

Lai nostiprinātu OLAF ģenerāldirektora neatkarību, Uzraudzības komiteja atbalsta neatjaunojamu pilnvaru termiņu.

| — | Iecelšanas kārtība






  — | Uzraudzības komiteja uzskata, ka būtu jāsaglabā pašreizējā iecelšanas kārtība, kāda noteikta regulā. |
| --- | --- | --- |

—

Iecelšanas kārtība

—

Uzraudzības komiteja uzskata, ka būtu jāsaglabā pašreizējā iecelšanas kārtība, kāda noteikta regulā.

| — | Uzraudzības komiteja piekrīt EP uzskatam, ka ir jānovērš iecelšanas kārtības aizkavēšana. Tā kā Uzraudzības komiteja pilnībā pārzina OLAF darbību un vajadzības, Uzraudzības komitejas atzinumam arī turpmāk būtu jābūt saistošam attiecībā uz kandidātiem. Ieceļot jaunu ģenerāldirektoru, izšķirīga nozīme ir Uzraudzības komitejas unikālajām un vērtīgajām zināšanām, tāpēc ir svarīgi to piesaistīt, lai nodrošinātu ģenerāldirektora neatkarību. |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komiteja piekrīt EP uzskatam, ka ir jānovērš iecelšanas kārtības aizkavēšana. Tā kā Uzraudzības komiteja pilnībā pārzina OLAF darbību un vajadzības, Uzraudzības komitejas atzinumam arī turpmāk būtu jābūt saistošam attiecībā uz kandidātiem. Ieceļot jaunu ģenerāldirektoru, izšķirīga nozīme ir Uzraudzības komitejas unikālajām un vērtīgajām zināšanām, tāpēc ir svarīgi to piesaistīt, lai nodrošinātu ģenerāldirektora neatkarību.

| — | OLAF iesaistīšanās lietās, kuras izskata valsts tiesu iestādēs
  Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF kā atzīta izmeklēšanas eksperta potenciālai iesaistei lietās, ko izskata valsts tiesu iestādes, kā jau tas pašlaik notiek dažās dalībvalstīs, būtu jābūt iespējamai visās ES valstīs. Tādējādi OLAF būtu nodrošināta lielāka atpazīstamība un valsts tiesu iestādes labāk izprastu tā veiktās izmeklēšanas rezultātus. |
| --- | --- |

—

OLAF iesaistīšanās lietās, kuras izskata valsts tiesu iestādēs

Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF kā atzīta izmeklēšanas eksperta potenciālai iesaistei lietās, ko izskata valsts tiesu iestādes, kā jau tas pašlaik notiek dažās dalībvalstīs, būtu jābūt iespējamai visās ES valstīs. Tādējādi OLAF būtu nodrošināta lielāka atpazīstamība un valsts tiesu iestādes labāk izprastu tā veiktās izmeklēšanas rezultātus.

| — | Ģenerāldirektora iesaistīšanās lietās, kuras izskata Eiropas Savienības Tiesā (EST)
  Jāsaglabā 12. panta 3. punktā noteiktā procedūra. OLAF nav locus standi, un tāpēc tas nevar iesaistīties Savienības tiesvedībā. Tomēr, ja kādā Savienības tiesā tiek apstrīdēts OLAF izmeklēšanas process vai tā rezultāti, būtu svarīgi nodrošināt, ka Tiesa ir pienācīgi informēta, un ļaut OLAF gan EST tiesas procesa sagatavošanas posmā, gan arī tiesas sēdes laikā izteikt savus argumentus vai pamatojumu. |
| --- | --- |

—

Ģenerāldirektora iesaistīšanās lietās, kuras izskata Eiropas Savienības Tiesā (EST)

Jāsaglabā 12. panta 3. punktā noteiktā procedūra. OLAF nav locus standi, un tāpēc tas nevar iesaistīties Savienības tiesvedībā. Tomēr, ja kādā Savienības tiesā tiek apstrīdēts OLAF izmeklēšanas process vai tā rezultāti, būtu svarīgi nodrošināt, ka Tiesa ir pienācīgi informēta, un ļaut OLAF gan EST tiesas procesa sagatavošanas posmā, gan arī tiesas sēdes laikā izteikt savus argumentus vai pamatojumu.

1.7.2.   OLAF augstākā līmeņa vadītāja iecelšana un statuss

Regulā būtu jāiekļauj īpaši noteikumi par OLAF darba nepārtrauktību ģenerāldirektora prombūtnes vai nepieejamības gadījumā. Šajos noteikumos būtu jāparedz arī tas, ka šādos gadījumos tiek saglabāta OLAF darbības neatkarība un ka ģenerāldirektora aizvietošana notiek, zināmā mērā pamatojoties uz iestāžu savstarpēju vienošanos.

Aizvietošanas kārtība paredz, ka saskaņā ar spēkā esošajiem Komisijas noteikumiem par deleģēšanu ģenerāldirektors drīkst deleģēt pilnvaras, ja tiek ievērots OLAF īpašais statuss, t. i., tā neatkarība, pildot izmeklēšanas pienākumus, un prasība zināmā mērā pamatoties uz iestāžu savstarpēju vienošanos. Tāpat var nodrošināt īpašu ģenerāldirektora vietnieku, kura amatā iecelšanas kārtība zināmā mērā līdzinātos tai, kādu piemēro ģenerāldirektora iecelšanai amatā. Tādējādi tiktu nodrošināta neatkarība un visu trīs iestāžu iesaistīšana, vienlaikus ņemot vērā ģenerāldirektora atzinumu, lai abu amatpersonu starpā neizceltos nesaskaņas.

2.   POLITISKA PĀRVALDĪBA UN DIALOGS AR IESTĀDĒM – NEATKARĪBAS NOSTIPRINĀŠANA

2.1.   Starpiestāžu dialogs

Uzraudzības komiteja varētu piekrist regulāra starpiestāžu dialoga izveidošanai, kurā izskatītu krāpšanas un korupcijas apkarošanas jautājumus. Uzraudzības komiteja uzskata, ka tādā veidā varētu panākt spēcīgu politisku konsensu attiecībā uz ES finanšu interešu aizsardzību un ka regulāra viedokļu apmaiņa sniegtu atbalstu OLAF darbībai. Visādā ziņā Uzraudzības komiteja uzskata, ka šis dialogs nekādā gadījumā nedrīkstētu mazināt OLAF darbības neatkarību. Šā iemesla dēļ Uzraudzības komiteja kā OLAF neatkarības galvenais sargs ierosina, ka tā varētu uzņemties dialoga vadību.

Tādējādi iestādes pēc Uzraudzības komitejas uzaicinājuma varētu regulāri tikties un diskutēt par prioritātēm cīņā pret krāpšanu. Šis dialogs neaizstātu nedz pašreizējās divpusējās attiecības starp OLAF ģenerāldirektoru un iestādēm, nedz arī starp Uzraudzības komiteju un iestādēm.

2.2.   Uzraudzības komiteja

Uzraudzības komiteja atzinīgi vērtē to, ka visas Eiropas iestādes ir vienisprātis, ka Uzraudzības komitejai ir svarīga loma un tās pilnvaras ir jāstiprina.

2.2.1.   Uzraudzības komitejas loma

Uzraudzības komiteja apstiprina pārdomu dokumentā izteikto tēzi, ka tai ir jānosaka papildu uzdevumi. Ņemot vērā savu pieredzi, Uzraudzības komiteja uzskata, ka tās uzdevums ir nodrošināt, ka tiek ievērota OLAF neatkarība, rūpējoties par OLAF darbības, darba efektivitātes, izmeklēšanas noteikumu un pamattiesību ievērošanas uzraudzību un tādējādi sniedzot atbalstu OLAF ģenerāldirektoram.

Uzraudzības komiteja pēc savas iniciatīvas vai OLAF ģenerāldirektora pieprasījuma izstrādās atzinumus galvenokārt par izmeklēšanas ilgumu un efektivitāti, procesuālajām garantijām un tādu iepriekšnoteiktu standartizētu kritēriju ievērošanu, kuri attiecas uz atļauju vai atteikumu sākt izmeklēšanu vai arī uz darbības norādījumiem, jo īpaši uz tiem, kuri minēti OLAF rokasgrāmatā.

Uzraudzības komiteja apzinās un piekrīt, ka tā nedrīkst iejaukties notiekošajā izmeklēšanā. Tomēr, ja lietas atskaitē vai materiālos tā konstatē nopietnu vai potenciāli nopietnu nepareizu vai nelikumīgu procesuālu darbību, kam var būt nelabvēlīga ietekme uz OLAF un/vai Eiropas iestādēm, Uzraudzības komitejas priekšsēdētājam par to nekavējoties jāziņo OLAF ģenerāldirektoram.

2.2.2.   Sastāvs un iecelšanas kārtība

Uzraudzības padome atbalsta ieceri dalībniekus iecelt un nomainīt pa posmiem, lai nodrošinātu nepārtrauktu darbību un nezaudētu pieredzi.

2.2.3.   Uzraudzības komitejas resursi

OLAF informācijas sniegšana Uzraudzības komitejai un komitejas piekļuve datiem

Uzraudzības komiteja ir ļoti nobažījusies par pārdomu dokumentā izteiktiem viedokļiem attiecībā uz Uzraudzības komitejas piekļuvi dokumentiem, jo īpaši par domu atļaut piekļūt vienīgi “statistikas datiem”. Šķiet, ka pārdomu dokumentā ir pretruna, jo, kaut gan tiek apgalvots, ka būtu jāstiprina Uzraudzības komitejas loma, vienlaikus tiek ierosināts ierobežot tās piekļuvi informācijai. Šādā gadījumā Uzraudzības komiteja nevarēs efektīvi pārraudzīt OLAF darbību. Pārdomu dokumentā izteiktais priekšlikums liegtu Uzraudzības komitejai iespēju veikt savu galveno uzdevumu un izmantot savu darba instrumentu: saglabāt OLAF neatkarību, regulāri uzraugot tā izmeklēšanas darbu.

Šķiet, ka pārdomu dokumentā ierosinātā datu pieejamības ierobežošana Uzraudzības komitejai daļēji pamatojama ar bažām, ka Uzraudzības komiteja varētu iejaukties OLAF izmeklēšanas darbā, un daļēji ar prasībām, kuras noteiktas tiesību aktos par datu aizsardzību. Pirmkārt, Uzraudzības komiteja vēlētos uzsvērt to, ka tās pilnvaru termiņa laikā šāda iejaukšanās nav notikusi un ka tā vienmēr ir stingri pildījusi savus pienākumus šajā ziņā. Otrkārt, runājot par datu aizsardzību, Uzraudzības komiteja visumā piekrīt nostājai par piekļuvi, pamatojoties uz “vajadzību pēc informācijas”. Tomēr tā uzskata, ka nespētu īstenot uzraudzības funkciju, ja tai tiktu liegta piekļuve pienācīgai informācijai.

Uzraudzības funkciju nevar veikt, pamatojoties tikai uz statistikas datiem. OLAF regulāri iesniedz Uzraudzības komitejai statistikas datus, kuri palīdz veikt analīzi, tomēr tie nekādā gadījumā nebūtu pietiekami, lai Uzraudzības komiteja varētu veikt savus uzdevumus. Efektīvu uzraudzīšanu iespējams nodrošināt tikai tad, ja var pārbaudīt dokumentus, kuri ietilpst izmeklēšanas lietā.

Šāda uzraudzīšana garantē neatkarīgu izmeklēšanu un sniedz garantijas gan iesaistītajām personām (jo īpaši attiecībā uz izmeklēšanas ilgumu un personu pamattiesību potenciālu aizsardzību), gan Eiropas iestādēm. Uzraudzības komitejai regulāri uzraugot izmeklēšanas funkcijas īstenošanu, tiek nodrošināta OLAF neatkarība un iesaistīto personu pamattiesību ievērošana. Turklāt, tā kā Eiropas iestādes ir iecerējušas sākt starpiestāžu dialogu par OLAF darbību un krāpšanas apkarošanu – dialogu, ko varētu vadīt Uzraudzības komiteja, rodas pretruna – lai arī Uzraudzības komitejai tiek pieprasīts nākt klajā ar atzinumu, tai tiek liegti visi līdzekļi, kas nepieciešami atzinuma izstrādei.

Tāpēc Uzraudzības komiteja uzskata, ka topošajā regulā būtu jāprecizē noteikumi par piekļuvi informācijai, kura attiecas uz izmeklēšanas uzraudzību.

Jaunajā regulā būtu skaidrāk jānosaka, kāda veida informācija jāsniedz Uzraudzības komitejai:

| — | OLAF būtu jāiesniedz Uzraudzības komitejai ne tikai 1.2., 1.4. un 1.5. punktā minētie ziņojumi, pārskati un informācija, bet arī jāziņo par visām izmeklēšanas lietām, kuras paredzēts nodot valsts tiesu iestādēm, un visām izmeklēšanas lietām, kurās ir aizdomas par kriminālnozieguma izdarīšanu, bet kuras nav nodotas spēkā esošajos valsts tiesību aktos noteiktā noilguma dēļ, |
| --- | --- |

—

OLAF būtu jāiesniedz Uzraudzības komitejai ne tikai 1.2., 1.4. un 1.5. punktā minētie ziņojumi, pārskati un informācija, bet arī jāziņo par visām izmeklēšanas lietām, kuras paredzēts nodot valsts tiesu iestādēm, un visām izmeklēšanas lietām, kurās ir aizdomas par kriminālnozieguma izdarīšanu, bet kuras nav nodotas spēkā esošajos valsts tiesību aktos noteiktā noilguma dēļ,

| — | Uzraudzības komitejai, iesniedzot rakstisku prasību un vajadzības gadījumā sniedzot pamatojumu, būtu jābūt piekļuvei arī visiem lietas materiāliem. |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komitejai, iesniedzot rakstisku prasību un vajadzības gadījumā sniedzot pamatojumu, būtu jābūt piekļuvei arī visiem lietas materiāliem.

Sekretariāta pakalpojumi

OLAF nodrošina Uzraudzības komitejas sekretariātam atbalsta pakalpojumus, un sekretariāta dalībniekus ieceļ iecēlējiestāde, vienojoties ar Uzraudzības komiteju. Sekretariātā būtu jābūt atbilstīgam personālam, lai tas varētu veikt visus tam uzticētos pienākumus.

Pielikums Uzraudzības komitejas atzinumam par pārdomu dokumentu par OLAF reformu

Šā dokumenta pamatā ir Uzraudzības komitejas atzinums, un tajā ir apkopotas Uzraudzības komitejas atbildes uz jautājumiem, kuri publicēti pārdomu dokumenta 1. pielikumā.

| | Pārdomu dokumenta galvenie jautājumi | Uzraudzības komitejas nostāja |
| --- | --- | --- |
| 1. | Pārvaldība un dialogs ar iestādēm


  (sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 2.1. punktu) | Dialoga veids un dalībnieki







  — | Uzraudzības komiteja varētu piekrist starpiestāžu dialoga izveidošanai ar nosacījumu, ka tas nekādā gadījumā nedrīkst skart OLAF darbības neatkarību. |

Pārdomu dokumenta galvenie jautājumi

Uzraudzības komitejas nostāja

1.

Pārvaldība un dialogs ar iestādēm

(sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 2.1. punktu)

Dialoga veids un dalībnieki

—

Uzraudzības komiteja varētu piekrist starpiestāžu dialoga izveidošanai ar nosacījumu, ka tas nekādā gadījumā nedrīkst skart OLAF darbības neatkarību.

| — | Ar šo dialogu būtu jāpanāk spēcīgs politisks konsenss, lai sniegtu atbalstu OLAF darbībai. |
| --- | --- |

—

Ar šo dialogu būtu jāpanāk spēcīgs politisks konsenss, lai sniegtu atbalstu OLAF darbībai.

| — | Šis dialogs būtu jāvada Uzraudzības komitejai kā OLAF neatkarības sargam. |
| --- | --- |

—

Šis dialogs būtu jāvada Uzraudzības komitejai kā OLAF neatkarības sargam.

Dialoga saturs

Šim dialogam būtu jārada iespējas apspriesties par prioritātēm cīņā pret krāpšanu, un tas nedrīkstētu aizstāt nedz pašreizējās divpusējās attiecības starp OLAF ģenerāldirektoru un iestādēm, nedz arī starp Uzraudzības komiteju un iestādēm.

2.

Uzraudzības komitejas loma

(sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.2., 1.3. un 2.2. punktu)

2.1.   Dalībnieku pienākumi

| — | Uzraudzības komiteja uzskata, ka tās uzdevums ir nodrošināt, ka tiek ievērota OLAF neatkarība, uzraugot OLAF darbības, darba efektivitāti, izmeklēšanas noteikumu un pamattiesību ievērošanu un tādējādi sniedzot atbalstu OLAF ģenerāldirektoram. |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komiteja uzskata, ka tās uzdevums ir nodrošināt, ka tiek ievērota OLAF neatkarība, uzraugot OLAF darbības, darba efektivitāti, izmeklēšanas noteikumu un pamattiesību ievērošanu un tādējādi sniedzot atbalstu OLAF ģenerāldirektoram.

| — | Uzraudzības komitejai pēc savas iniciatīvas vai ģenerāldirektora pieprasījuma būtu jāizstrādā atzinumi. |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komitejai pēc savas iniciatīvas vai ģenerāldirektora pieprasījuma būtu jāizstrādā atzinumi.

| — | Uzraudzības komiteja nedrīkstētu iejaukties notiekošajā izmeklēšanā. Tomēr, ja lietas materiālos tā konstatē nopietnu procesuālu nepareizību, Uzraudzības komitejas priekšsēdētājam par to jāziņo OLAF ģenerāldirektoram. |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komiteja nedrīkstētu iejaukties notiekošajā izmeklēšanā. Tomēr, ja lietas materiālos tā konstatē nopietnu procesuālu nepareizību, Uzraudzības komitejas priekšsēdētājam par to jāziņo OLAF ģenerāldirektoram.

2.2.   Pilnvaru termiņš

| — | Uzraudzības komiteja atbalsta, ka dalībnieku sastāvs tiek atjaunots pakāpeniski, lai nodrošinātu nepārtrauktu darbību un nezaudētu pieredzi. |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komiteja atbalsta, ka dalībnieku sastāvs tiek atjaunots pakāpeniski, lai nodrošinātu nepārtrauktu darbību un nezaudētu pieredzi.

2.3.   Resursi (jauns jautājums)

| — | Uzraudzības komiteja ir nobažījusies par izteikto priekšlikumu atļaut tai piekļūt tikai statistikas datiem, kā rezultātā Uzraudzības komiteja nevarētu veikt savu galveno uzdevumu un izmantot tā veikšanai nepieciešamo līdzekli. |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komiteja ir nobažījusies par izteikto priekšlikumu atļaut tai piekļūt tikai statistikas datiem, kā rezultātā Uzraudzības komiteja nevarētu veikt savu galveno uzdevumu un izmantot tā veikšanai nepieciešamo līdzekli.

| — | Būtu skaidri jānosaka noteikumi par to, kā OLAF sniedz informāciju Uzraudzības komitejai, un par komitejas piekļuvi datiem. |
| --- | --- |

—

Būtu skaidri jānosaka noteikumi par to, kā OLAF sniedz informāciju Uzraudzības komitejai, un par komitejas piekļuvi datiem.

| — | OLAF būtu regulāri jāsniedz ziņojumi Uzraudzības komitejai (sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.2., 1.4. un 1.5. punktu). |
| --- | --- |

—

OLAF būtu regulāri jāsniedz ziņojumi Uzraudzības komitejai (sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.2., 1.4. un 1.5. punktu).

| — | Uzraudzības komitejas sekretariāta darbiniekiem būtu jābūt atbilstīgi kvalificētiem. |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komitejas sekretariāta darbiniekiem būtu jābūt atbilstīgi kvalificētiem.

3.

OLAF ģenerāldirektora iecelšana un statuss

3.1.   OLAF ģenerāldirektora iecelšanas kārtība (sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.7.1. punktu)

Ģenerāldirektoram būtu jābūt pietiekamām pilnvarām un kompetencei, lai nodrošinātu efektīvu izmeklēšanu, kurā tiek pilnībā ievērotas pamattiesības; tādējādi ģenerāldirektoram būtu jākļūst par Komisijas augstākā līmeņa vadības pilntiesīgu locekli un vienlaikus tam būtu jāpiešķir plašāka autonomija, darbības neatkarība un atbildība.

—

—

—

—

Regulā būtu jāiekļauj īpaši noteikumi par OLAF darba nepārtrauktību ģenerāldirektora prombūtnes vai nepieejamības gadījumā, saglabājot OLAF darbības neatkarību un ģenerāldirektora aizvietošanas procedūrā zināmā mērā pamatojoties uz iestāžu savstarpēju vienošanos.

3.2.   Ģenerāldirektora pilnvaras

| — | Ģenerāldirektora iesaistīšanās lietās, kuras izskata Eiropas Savienības Tiesā (sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.7.1. punktu)







  — | Jāsaglabā 12. panta 3. punktā izklāstītā kārtība. |
| --- | --- | --- |

—

Ģenerāldirektora iesaistīšanās lietās, kuras izskata Eiropas Savienības Tiesā (sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.7.1. punktu)

—

Jāsaglabā 12. panta 3. punktā izklāstītā kārtība.

| — | Ja kādā ES tiesā tiek apstrīdēta OLAF izmeklēšana, OLAF būtu jābūt iespējai izklāstīt savus argumentus Eiropas Savienības Tiesā. |
| --- | --- |

—

Ja kādā ES tiesā tiek apstrīdēta OLAF izmeklēšana, OLAF būtu jābūt iespējai izklāstīt savus argumentus Eiropas Savienības Tiesā.

| — | Ģenerāldirektora iesaistīšanās lietās, kuras izskata valsts tiesās (sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.7.1. punktu) |
| --- | --- |

—

Ģenerāldirektora iesaistīšanās lietās, kuras izskata valsts tiesās (sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.7.1. punktu)

| — | OLAF būtu jābūt iespējai kā atzītam izmeklēšanas ekspertam iesaistīties lietās visās ES dalībvalstīs. |
| --- | --- |

—

OLAF būtu jābūt iespējai kā atzītam izmeklēšanas ekspertam iesaistīties lietās visās ES dalībvalstīs.

4.

Izmeklēšanā iesaistīto personu procesuālās garantijas

(sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.3.1. punktu)

| — | Regulā būtu jāprecizē noteikumi, kuri reglamentē OLAF izmeklēšanu attiecībā gan uz to personu tiesībām un pienākumiem, pret kurām tiek veikta izmeklēšana, gan arī uz OLAF, iestāžu un dalībvalstu tiesībām un pienākumiem. |
| --- | --- |

—

Regulā būtu jāprecizē noteikumi, kuri reglamentē OLAF izmeklēšanu attiecībā gan uz to personu tiesībām un pienākumiem, pret kurām tiek veikta izmeklēšana, gan arī uz OLAF, iestāžu un dalībvalstu tiesībām un pienākumiem.

| — | Turpmākus priekšlikumus Uzraudzības komiteja izteiks savā nākamajā atzinumā par šo tēmu. |
| --- | --- |

—

Turpmākus priekšlikumus Uzraudzības komiteja izteiks savā nākamajā atzinumā par šo tēmu.

5.

Tiesiskuma pārbaude

(sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.3.2. punktu)

| — | Lēmums par to, vai sākt izmeklēšanu, un to personu, pret kurām tiek veikta izmeklēšana, pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošana pirmkārt un galvenokārt ietilpst gan OLAF
  ģenerāldirektora pienākumos, gan arī vadības grupas pienākumos. |
| --- | --- |

—

Lēmums par to, vai sākt izmeklēšanu, un to personu, pret kurām tiek veikta izmeklēšana, pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošana pirmkārt un galvenokārt ietilpst gan OLAF
  ģenerāldirektora pienākumos, gan arī vadības grupas pienākumos.

| — | Uzraudzības komiteja izsaka nopietnas bažas saistībā ar kontroles padomdevēja iecelšanu (sk. 1.3.2. punktā minētos pamatojumus). |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komiteja izsaka nopietnas bažas saistībā ar kontroles padomdevēja iecelšanu (sk. 1.3.2. punktā minētos pamatojumus).

| — | Ģenerāldirektors varētu ieviest piemērotus starptautiska mēroga kontroles un uzraudzības mehānismus, piemēram, iecelt amatā “par sūdzībām atbildīgu amatpersonu” vai izveidot “pārbaudes komisiju”, kuras darba funkcijas nedrīkst pārklāties ar Uzraudzības komitejas pilnvarām un atbildības jomām. Uzraudzības komitejai būtu jābūt informētai par visām sūdzībām. |
| --- | --- |

—

Ģenerāldirektors varētu ieviest piemērotus starptautiska mēroga kontroles un uzraudzības mehānismus, piemēram, iecelt amatā “par sūdzībām atbildīgu amatpersonu” vai izveidot “pārbaudes komisiju”, kuras darba funkcijas nedrīkst pārklāties ar Uzraudzības komitejas pilnvarām un atbildības jomām. Uzraudzības komitejai būtu jābūt informētai par visām sūdzībām.

| — | Lai nodrošinātu neatkarīgu kontroli:






  i) | Uzraudzības komiteja reizi gadā varētu iesniegt analīzi par to, kā OLAF pilda noteikumus par pamattiesību ievērošanu, veicot izmeklēšanu; |
| --- | --- | --- |

—

Lai nodrošinātu neatkarīgu kontroli:

i)

Uzraudzības komiteja reizi gadā varētu iesniegt analīzi par to, kā OLAF pilda noteikumus par pamattiesību ievērošanu, veicot izmeklēšanu;

| ii) | vajadzības gadījumā un izņēmuma kārtā Uzraudzības komiteja varētu pēc ģenerāldirektora pieprasījuma veikt īpašas pārbaudes par iespējamiem trūkumiem izmeklēšanas gaitā. |
| --- | --- |

ii)

vajadzības gadījumā un izņēmuma kārtā Uzraudzības komiteja varētu pēc ģenerāldirektora pieprasījuma veikt īpašas pārbaudes par iespējamiem trūkumiem izmeklēšanas gaitā.

6.

Sadarbības nostiprināšana ar ES iestādēm un struktūrām un izmeklēšanas efektivitātes paaugstināšana

(sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.1., 1.2. un 1.4. punktu)

OLAF izmeklēšanas pilnvaru nostiprināšana (jauns jautājums) (sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.1. punktu)

| — | Būtu jānostiprina noteikumi par ārējo un iekšējo izmeklēšanu. |
| --- | --- |

—

Būtu jānostiprina noteikumi par ārējo un iekšējo izmeklēšanu.

| — | Nepieciešama skaidra definīcija OLAF pilnvarām ikvienā izmeklēšanas posmā (jāpievieno skaidra norāde uz izlūkdatu analīzi, jāprecizē iekšējā un ārējā izmeklēšana attiecībā uz to sākšanu utt.). |
| --- | --- |

—

Nepieciešama skaidra definīcija OLAF pilnvarām ikvienā izmeklēšanas posmā (jāpievieno skaidra norāde uz izlūkdatu analīzi, jāprecizē iekšējā un ārējā izmeklēšana attiecībā uz to sākšanu utt.).

| — | Varētu izmantot Lisabonas līgumā (LESD 325. pantā) paredzētās jaunās iespējas, lai ieviestu tādus noteikumus, ar kuriem varētu uzlabot un paplašināt sadarbību starp OLAF un valsts tiesu iestādēm. |
| --- | --- |

—

Varētu izmantot Lisabonas līgumā (LESD 325. pantā) paredzētās jaunās iespējas, lai ieviestu tādus noteikumus, ar kuriem varētu uzlabot un paplašināt sadarbību starp OLAF un valsts tiesu iestādēm.

| — | Iekšējās izmeklēšanas ziņā uz visām iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām būtu jāattiecina vienādas procedūras. |
| --- | --- |

—

Iekšējās izmeklēšanas ziņā uz visām iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām būtu jāattiecina vienādas procedūras.

Informācija attiecīgajām iestādēm un struktūrām (sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.4. punktu)

| — | Uzraudzības komiteja atbalsta ieceri, pilnībā ievērojot izmeklēšanas konfidencialitāti, uzraudzīt informācijas apmaiņu starp OLAF un iestādēm, pamatojoties uz OLAF regulāri iesniegtiem ziņojumiem. |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komiteja atbalsta ieceri, pilnībā ievērojot izmeklēšanas konfidencialitāti, uzraudzīt informācijas apmaiņu starp OLAF un iestādēm, pamatojoties uz OLAF regulāri iesniegtiem ziņojumiem.

| — | OLAF būtu regulāri jāinformē Uzraudzības komiteja par gadījumiem, kad iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra nav rīkojusies saskaņā ar OLAF ieteikumiem. |
| --- | --- |

—

OLAF būtu regulāri jāinformē Uzraudzības komiteja par gadījumiem, kad iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra nav rīkojusies saskaņā ar OLAF ieteikumiem.

OLAF piekļuve informācijai, kura atrodas ES iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru rīcībā (sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.4. punktu)

| — | Būtu jāveic piemēroti pasākumi, lai OLAF varētu piekļūt informācijai, kura atrodas ES iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru rīcībā. |
| --- | --- |

—

Būtu jāveic piemēroti pasākumi, lai OLAF varētu piekļūt informācijai, kura atrodas ES iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru rīcībā.

| — | OLAF būtu jāsniedz Uzraudzības komitejai informācija par aizkavētiem ziņojumiem vai neziņošanu par krāpnieciskiem gadījumiem, kā arī par gadījumiem, kad iestādes liedz OLAF piekļuvi informācijai. |
| --- | --- |

—

OLAF būtu jāsniedz Uzraudzības komitejai informācija par aizkavētiem ziņojumiem vai neziņošanu par krāpnieciskiem gadījumiem, kā arī par gadījumiem, kad iestādes liedz OLAF piekļuvi informācijai.

Izmeklēšanas ilgums (sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.2. punktu)

| — | OLAF ģenerāldirektoram un vadības grupai būtu regulāri jāuzrauga izmeklēšanas ilgums. |
| --- | --- |

—

OLAF ģenerāldirektoram un vadības grupai būtu regulāri jāuzrauga izmeklēšanas ilgums.

| — | Uzraudzības komitejai būtu regulāri jāuzrauga šis OLAF darbības aspekts un jānodrošina atbalsts OLAF ģenerāldirektoram, kurš kontrolē termiņus. |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komitejai būtu regulāri jāuzrauga šis OLAF darbības aspekts un jānodrošina atbalsts OLAF ģenerāldirektoram, kurš kontrolē termiņus.

| — | Uzraudzības komiteja visumā piekrīt pārdomu dokumentā ierosinātajiem priekšlikumiem. |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komiteja visumā piekrīt pārdomu dokumentā ierosinātajiem priekšlikumiem.

| — | Uzraudzības komitejai būtu regulāri jāsaņem informācija dažādos procedūras posmos (sk. 1.2. punktu). |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komitejai būtu regulāri jāsaņem informācija dažādos procedūras posmos (sk. 1.2. punktu).

| — | Uzraudzības komiteja atbalsta termiņa ieviešanu novērtējuma laikposmam, kam arī būtu jābūt daļai no Uzraudzības komitejas darba uzraudzības jomā. |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komiteja atbalsta termiņa ieviešanu novērtējuma laikposmam, kam arī būtu jābūt daļai no Uzraudzības komitejas darba uzraudzības jomā.

7.

Sadarbības nostiprināšana ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm

(sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.1., 1.4. un 1.5. punktu)

OLAF lietu turpmāka pārraudzība

(sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.4. un 1.5. punktu)

Lietas, kurām nav finansiālas ietekmes vai ir neliela finansiāla ietekme

Uzraudzības komiteja piekrīt pārdomu dokumentā izteiktajiem priekšlikumiem (de minimis politikas principa kodificēšana, “mazāk svarīgu” lietu nodošana IDOC vai tamlīdzīgām struktūrām) (sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.1. punktu)

Vajadzība pēc sadarbības nostiprināšanas (jauns jautājums)

| — | Būtu jānostiprina pienākums sniegt palīdzību un atbalstu OLAF darbībai (sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.5. punktu). |
| --- | --- |

—

Būtu jānostiprina pienākums sniegt palīdzību un atbalstu OLAF darbībai (sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.5. punktu).

| — | OLAF būtu sistemātiski jāziņo Uzraudzības komitejai par gadījumiem, kad dalībvalstu iestādes atsakās sadarboties. |
| --- | --- |

—

OLAF būtu sistemātiski jāziņo Uzraudzības komitejai par gadījumiem, kad dalībvalstu iestādes atsakās sadarboties.

| — | Regulā būtu jānosaka, ka dalībvalstīm jāizveido kontaktpunkti valsts pārvaldē un jāsniedz OLAF precīzi dati par tiem. |
| --- | --- |

—

Regulā būtu jānosaka, ka dalībvalstīm jāizveido kontaktpunkti valsts pārvaldē un jāsniedz OLAF precīzi dati par tiem.

8.

Nolīgumi ar Europol, Eurojust, starptautiskām organizācijām un trešām valstīm

(sk. Uzraudzības komitejas atzinuma 1.6. punktu)

| — | EK vispārīgās sistēmas ietvaros OLAF būtu jābūt tiesiskiem līdzekļiem slēgt sadarbības nolīgumus, lai paātrinātu izmeklēšanas gaitu un paaugstinātu krāpšanas apkarošanas efektivitāti. |
| --- | --- |

—

EK vispārīgās sistēmas ietvaros OLAF būtu jābūt tiesiskiem līdzekļiem slēgt sadarbības nolīgumus, lai paātrinātu izmeklēšanas gaitu un paaugstinātu krāpšanas apkarošanas efektivitāti.

| — | Visos finansēšanas līgumos jāiekļauj noteikumi, ar kuriem paredz Komisijas (vai attiecīgās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras) un OLAF pārbaudes. |
| --- | --- |

—

Visos finansēšanas līgumos jāiekļauj noteikumi, ar kuriem paredz Komisijas (vai attiecīgās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras) un OLAF pārbaudes.

---

5. PIELIKUMS

ATZINUMS Nr. 4/2010

Izmeklēšanas plānošana

Briselē, 2010. gada 12. oktobrī

1.   Kopsavilkums

| 1.1. | Lai veiktu efektīvu izmeklēšanu, kas izpilda izvirzītos mērķus, ir rentabla un vislabāk izmanto resursus, ir svarīgi katras izmeklēšanas sākumā formulēt izmeklēšanas plānu un pie tā atgriezties izmeklēšanas gaitā, lai pārskatītu izmaiņas, kādas bijušas nepieciešamas izmeklēšanas darbību gaitā. |
| --- | --- |

1.1.

Lai veiktu efektīvu izmeklēšanu, kas izpilda izvirzītos mērķus, ir rentabla un vislabāk izmanto resursus, ir svarīgi katras izmeklēšanas sākumā formulēt izmeklēšanas plānu un pie tā atgriezties izmeklēšanas gaitā, lai pārskatītu izmaiņas, kādas bijušas nepieciešamas izmeklēšanas darbību gaitā.

| 1.2. | Uzraudzības komiteja, pildot savu uzdevumu uzraudzīt OLAF izmeklēšanas darbību, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1073/1999, ir izskatījusi 40 nejauši atlasītas lietas no A un B direktorāta, lai pārliecinātos, vai izmeklēšanas plānošana palīdz OLAF veikt izmeklēšanu un kādā mērā. Kā tika norādīts Uzraudzības komitejas darbības pārskatā par 2008.–2009. gadu, lietu plānošanas un stratēģiskās virzības pārbaude ir būtiska Uzraudzības komitejas darba daļa, uzraugot izmeklēšanas, lai novērtētu, vai OLAF darbojas efektīvi un maksimāli liek lietā savus ierobežotos resursus. |
| --- | --- |

1.2.

Uzraudzības komiteja, pildot savu uzdevumu uzraudzīt OLAF izmeklēšanas darbību, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1073/1999, ir izskatījusi 40 nejauši atlasītas lietas no A un B direktorāta, lai pārliecinātos, vai izmeklēšanas plānošana palīdz OLAF veikt izmeklēšanu un kādā mērā. Kā tika norādīts Uzraudzības komitejas darbības pārskatā par 2008.–2009. gadu, lietu plānošanas un stratēģiskās virzības pārbaude ir būtiska Uzraudzības komitejas darba daļa, uzraugot izmeklēšanas, lai novērtētu, vai OLAF darbojas efektīvi un maksimāli liek lietā savus ierobežotos resursus.

2.   Pamatinformācija

| 2.1. | Izmeklēšanas plānam ir trejāds mērķis: pirmkārt, koncentrēt direktora, nodaļas vadītāja un izmeklētāju uzmanību uz izmeklēšanas mērķi; otrkārt, noteikt izmeklēšanas laika grafiku un piešķirt tai atbilstošus resursus; treškārt, nodrošināt, ka pastāv satvars, ar kuru salīdzinot vadītāji var novērtēt, cik tālu uz priekšu pavirzījusies izmeklēšana, vai izmeklēšanā ir kādi nepamatoti vai nevēlami kavējumi, kam būtu jāpievēršas, vai izmeklēšanas virzība ir mainījusies kopš sākotnējā novērtējuma un vai izmeklēšana būtu jāpārtrauc. |
| --- | --- |

2.1.

Izmeklēšanas plānam ir trejāds mērķis: pirmkārt, koncentrēt direktora, nodaļas vadītāja un izmeklētāju uzmanību uz izmeklēšanas mērķi; otrkārt, noteikt izmeklēšanas laika grafiku un piešķirt tai atbilstošus resursus; treškārt, nodrošināt, ka pastāv satvars, ar kuru salīdzinot vadītāji var novērtēt, cik tālu uz priekšu pavirzījusies izmeklēšana, vai izmeklēšanā ir kādi nepamatoti vai nevēlami kavējumi, kam būtu jāpievēršas, vai izmeklēšanas virzība ir mainījusies kopš sākotnējā novērtējuma un vai izmeklēšana būtu jāpārtrauc.

| 2.2. | Ja izmeklēšanā trūkst pienācīga plānojuma katram lietas posmam, vienmēr pastāv risks, ka izmeklētāji savās darbībās var novirzīties no mērķiem, kādi izvirzīti izmeklēšanas sākumā, kas var novest pie pārskatatbildības trūkuma un tādējādi radīt šaubas par pašas izmeklēšanas neatkarību. |
| --- | --- |

2.2.

Ja izmeklēšanā trūkst pienācīga plānojuma katram lietas posmam, vienmēr pastāv risks, ka izmeklētāji savās darbībās var novirzīties no mērķiem, kādi izvirzīti izmeklēšanas sākumā, kas var novest pie pārskatatbildības trūkuma un tādējādi radīt šaubas par pašas izmeklēšanas neatkarību.

| 2.3. | Nav ideāla parauga izmeklēšanas plānam, un katra lieta, neapšaubāmi, ir unikāla. Tomēr, pieņemot projekta vadības pieeju un procesu attiecībā uz katru sākto lietu, tiktu iegūts daudz, jo tas sniegtu nodaļu vadītājiem praktiski pielietojamu sistēmu, kā nodrošināt katras izmeklēšanas pastāvīgu kontroli, lai novērtētu tajā panākto progresu un pārzinātu katra attiecīgās nodaļas izmeklētāja paredzēto darba plānu, lai varētu resursus sadalīt atbilstīgi nodaļas lietu vajadzībām. Efektīvas plānošanas mērķis ir drīzāk samazināt nekā palielināt jebkādu nevajadzīgu administratīvo slogu izmeklētājiem un nodaļu vadītājiem. |
| --- | --- |

2.3.

Nav ideāla parauga izmeklēšanas plānam, un katra lieta, neapšaubāmi, ir unikāla. Tomēr, pieņemot projekta vadības pieeju un procesu attiecībā uz katru sākto lietu, tiktu iegūts daudz, jo tas sniegtu nodaļu vadītājiem praktiski pielietojamu sistēmu, kā nodrošināt katras izmeklēšanas pastāvīgu kontroli, lai novērtētu tajā panākto progresu un pārzinātu katra attiecīgās nodaļas izmeklētāja paredzēto darba plānu, lai varētu resursus sadalīt atbilstīgi nodaļas lietu vajadzībām. Efektīvas plānošanas mērķis ir drīzāk samazināt nekā palielināt jebkādu nevajadzīgu administratīvo slogu izmeklētājiem un nodaļu vadītājiem.

| 2.4. | Uzraudzības komiteja arī konstatē, ka jārod pareizs līdzsvars, lai nepieļautu nedz pārāk preskriptīvu kontroli pār izmeklētāju darbībām, kuri galu galā ir pieredzējuši profesionāļi, nedz arī lietu virzības un pārvaldības trūkumu. Ir būtiski izmeklētājus motivēt un rosināt izmantot savas speciālās zināšanas un pieredzi, lai izmeklēšanu veiktu efektīvi, tajā pašā laikā tikpat svarīgi ir, lai nodaļu vadītāji efektīvi pārvaldītu lietas. |
| --- | --- |

2.4.

Uzraudzības komiteja arī konstatē, ka jārod pareizs līdzsvars, lai nepieļautu nedz pārāk preskriptīvu kontroli pār izmeklētāju darbībām, kuri galu galā ir pieredzējuši profesionāļi, nedz arī lietu virzības un pārvaldības trūkumu. Ir būtiski izmeklētājus motivēt un rosināt izmantot savas speciālās zināšanas un pieredzi, lai izmeklēšanu veiktu efektīvi, tajā pašā laikā tikpat svarīgi ir, lai nodaļu vadītāji efektīvi pārvaldītu lietas.

| 2.5. | OLAF izmeklē plašu lietu klāstu, sākot no vienkāršām un nesarežģītām iekšējām lietām, kurās iesaistīts viens vai divi potenciālie “pārkāpēji”, kas tiek turēti aizdomās par krāpšanu vai finanšu pārkāpumiem, piemēram, saistībā ar medicīnas izdevumu atlīdzinājuma pieprasījumiem vai citiem pabalstiem, līdz ārējām lietām, kas ir ārkārtīgi sarežģītas un kurās izmeklēšana jāveic vairākās jurisdikcijās. No otras puses, arvien pieaugošais sarežģītas uzraudzības, koordinācijas un palīdzības lietu skaits, kurās nenotiek vienīgi OLAF izmeklēšanas darbs, bieži prasa ilgtermiņa iesaisti, pār ko OLAF ir maza kontrole. Tādējādi katram lietu veidam ir dažādas prasības attiecībā uz nepieciešamajiem resursiem, laiku, kāds varētu būt nepieciešams izmeklēšanas veikšanai, un līdzekļu mērķa summu, ko varētu atgūt. |
| --- | --- |

2.5.

OLAF izmeklē plašu lietu klāstu, sākot no vienkāršām un nesarežģītām iekšējām lietām, kurās iesaistīts viens vai divi potenciālie “pārkāpēji”, kas tiek turēti aizdomās par krāpšanu vai finanšu pārkāpumiem, piemēram, saistībā ar medicīnas izdevumu atlīdzinājuma pieprasījumiem vai citiem pabalstiem, līdz ārējām lietām, kas ir ārkārtīgi sarežģītas un kurās izmeklēšana jāveic vairākās jurisdikcijās. No otras puses, arvien pieaugošais sarežģītas uzraudzības, koordinācijas un palīdzības lietu skaits, kurās nenotiek vienīgi OLAF izmeklēšanas darbs, bieži prasa ilgtermiņa iesaisti, pār ko OLAF ir maza kontrole. Tādējādi katram lietu veidam ir dažādas prasības attiecībā uz nepieciešamajiem resursiem, laiku, kāds varētu būt nepieciešams izmeklēšanas veikšanai, un līdzekļu mērķa summu, ko varētu atgūt.

| 2.6. | A un B direktorāta veiktā izmeklēšana atšķiras pēc jomām, kurās darbojas attiecīgie direktorāti, proti, visu iekšējo izmeklēšanu veic A direktorāts (A.1. un A.2. nodaļa), bet ar muitas lietām un koordinēšanas lietām pārsvarā nodarbojas B direktorāts. |
| --- | --- |

2.6.

A un B direktorāta veiktā izmeklēšana atšķiras pēc jomām, kurās darbojas attiecīgie direktorāti, proti, visu iekšējo izmeklēšanu veic A direktorāts (A.1. un A.2. nodaļa), bet ar muitas lietām un koordinēšanas lietām pārsvarā nodarbojas B direktorāts.

| 2.7. | Uzraudzības komiteja vēlas panākt, lai OLAF vislabāk liktu lietā tam pieejamos ierobežotos resursus tā, lai visas izmeklēšanas, ko tas ir uzņēmies, tiktu veiktas efektīvi un lietderīgi un, cik iespējams, ekonomējot resursus. Ir izskanējušas bažas, tostarp no avotiem ārpus Uzraudzības komitejas, ka dažkārt izmeklēšana notiek pārāk ilgi (Uzraudzības komiteja jau ir konstatējusi (1), ka 2008. gada decembrī vairāk nekā 78 % gadījumu izmeklēšana joprojām turpinājās, pārsniedzot deviņus mēnešus pēc tās sākšanas) un ka ieguvums, jo īpaši atgūto summu izteiksmē, neatbilst ieguldījumam vai arī izmeklēšana nav veikta efektīvā veidā. Uzraudzības komiteja uzskata, ka izmeklēšanas efektīvas plānošanas rezultātā varētu precīzāk koncentrēties uz izmeklēšanas mērķiem, saīsināt izmeklēšanas laiku un izvairīties no atkārtotām misijām. Šis pasākums tika veikts, lai izpētītu, vai OLAF veic izmeklēšanas plānošanu, vai tā tiek veikta visos direktorātos un izmeklēšanas nodaļās saskaņoti un vai tiek izplatīta labākā prakse. |
| --- | --- |

2.7.

Uzraudzības komiteja vēlas panākt, lai OLAF vislabāk liktu lietā tam pieejamos ierobežotos resursus tā, lai visas izmeklēšanas, ko tas ir uzņēmies, tiktu veiktas efektīvi un lietderīgi un, cik iespējams, ekonomējot resursus. Ir izskanējušas bažas, tostarp no avotiem ārpus Uzraudzības komitejas, ka dažkārt izmeklēšana notiek pārāk ilgi (Uzraudzības komiteja jau ir konstatējusi (1), ka 2008. gada decembrī vairāk nekā 78 % gadījumu izmeklēšana joprojām turpinājās, pārsniedzot deviņus mēnešus pēc tās sākšanas) un ka ieguvums, jo īpaši atgūto summu izteiksmē, neatbilst ieguldījumam vai arī izmeklēšana nav veikta efektīvā veidā. Uzraudzības komiteja uzskata, ka izmeklēšanas efektīvas plānošanas rezultātā varētu precīzāk koncentrēties uz izmeklēšanas mērķiem, saīsināt izmeklēšanas laiku un izvairīties no atkārtotām misijām. Šis pasākums tika veikts, lai izpētītu, vai OLAF veic izmeklēšanas plānošanu, vai tā tiek veikta visos direktorātos un izmeklēšanas nodaļās saskaņoti un vai tiek izplatīta labākā prakse.

| 2.8. | Labas plānošanas priekšrocības dod izmeklētājiem iespēju sagrupēt plānotas izmeklēšanas darbības, izvirzīt sasniedzamos mērķus un noteikt, cik ilgā laikā paredzēts veikt izmeklēšanas darbības. Tajā pašā laikā, lai nodrošinātu, ka vadītāji saņem informāciju par ikvienā izmeklēšanā panākto progresu un var izmeklētājus piesaistīt lietām visefektīvāk, svarīgi, lai viņi zinātu, kādu darbu kurā brīdī veic katrs viņu struktūras loceklis un kad viņam ir paredzēts to pabeigt, lai varētu šim darbiniekam dot citu uzdevumu. Labs attiecīgas pārvaldības process OLAF ļauj vadītājiem pārzināt viņu vadītās lietas, bet izmeklētājiem – izmeklēšanas gaitā saņemt ievirzi. |
| --- | --- |

2.8.

Labas plānošanas priekšrocības dod izmeklētājiem iespēju sagrupēt plānotas izmeklēšanas darbības, izvirzīt sasniedzamos mērķus un noteikt, cik ilgā laikā paredzēts veikt izmeklēšanas darbības. Tajā pašā laikā, lai nodrošinātu, ka vadītāji saņem informāciju par ikvienā izmeklēšanā panākto progresu un var izmeklētājus piesaistīt lietām visefektīvāk, svarīgi, lai viņi zinātu, kādu darbu kurā brīdī veic katrs viņu struktūras loceklis un kad viņam ir paredzēts to pabeigt, lai varētu šim darbiniekam dot citu uzdevumu. Labs attiecīgas pārvaldības process OLAF ļauj vadītājiem pārzināt viņu vadītās lietas, bet izmeklētājiem – izmeklēšanas gaitā saņemt ievirzi.

| 2.9. | Tāpat izmeklēšanas mērķiem jābūt saistībā ar katras lietas paredzamo iznākumu. Piemēram, lietās, kas varētu tikt nodotas valstu tiesu iestādēm, mērķos jāatspoguļo C direktorāta valstu ekspertu juridiskās konsultācijas, bet lietās, kur plānots atgūt līdzekļus, mērķos būtu jāatspoguļo summas, ko varētu atgūt, un tam nepieciešamie elementi. Tas palīdzēs C.2. un C.3. nodaļas darbiniekiem, kas turpinās šo darbu. |
| --- | --- |

2.9.

Tāpat izmeklēšanas mērķiem jābūt saistībā ar katras lietas paredzamo iznākumu. Piemēram, lietās, kas varētu tikt nodotas valstu tiesu iestādēm, mērķos jāatspoguļo C direktorāta valstu ekspertu juridiskās konsultācijas, bet lietās, kur plānots atgūt līdzekļus, mērķos būtu jāatspoguļo summas, ko varētu atgūt, un tam nepieciešamie elementi. Tas palīdzēs C.2. un C.3. nodaļas darbiniekiem, kas turpinās šo darbu.

| 2.10. | Savā īpašajā ziņojumā 1/2005 Eiropas Revīzijas palāta paziņoja:






  “77. | Runājot par sagatavošanas darbu (novērtēšanu), analīzes aizvien vēl ir rudimentāras. Palīgnodaļas (tiesnešu, pēcpārbaudes un darba analīzes nodaļas) tikpat kā nav piedalījušās mērķu izvirzīšanā un stratēģijas plānošanā, ko varētu izmantot katrā izmeklēšanā. Valde pietiekami nav uzstājusi uz to, lai tiktu skaidri formulēti izmeklēšanu mērķi un sagaidāmie rezultāti (sk. 20. un 22. punktu).
  Dažas izmeklēšanas darbības jāmotivē pārliecinātāk, jāprecizē katrā lietā izmeklētājiem izvirzītie mērķi, un lēmumu priekšlikumi vairāk jābalsta darba programmās. Būtu vērts apsvērt mazāku grupu veidošanu Valdē, katrā grupā apvienojot darbiniekus, kas strādā ar lietām, kam ir kopējas iezīmes (3). Šāda pieeja mazinātu darbinieku noslogojumu lietu materiālu izskatīšanā, kā arī veicinātu lēmumu projektu racionālāku un pamatīgāku analīzi. Tāpat šī pieeja palīdzētu koordinēt kārtējo lietu portfeļa pēcpārbaudes un ieviest sistēmu prioritāšu noteikšanai. Nekas neliegtu Valdes apakšgrupām vajadzības gadījumā sanākt kopā, lai izskatītu principiālus jautājumus, kas interesē visu organizāciju. |
| --- | --- | --- |

2.10.

Savā īpašajā ziņojumā 1/2005 Eiropas Revīzijas palāta paziņoja:

“77.

Runājot par sagatavošanas darbu (novērtēšanu), analīzes aizvien vēl ir rudimentāras. Palīgnodaļas (tiesnešu, pēcpārbaudes un darba analīzes nodaļas) tikpat kā nav piedalījušās mērķu izvirzīšanā un stratēģijas plānošanā, ko varētu izmantot katrā izmeklēšanā. Valde pietiekami nav uzstājusi uz to, lai tiktu skaidri formulēti izmeklēšanu mērķi un sagaidāmie rezultāti (sk. 20. un 22. punktu).

Dažas izmeklēšanas darbības jāmotivē pārliecinātāk, jāprecizē katrā lietā izmeklētājiem izvirzītie mērķi, un lēmumu priekšlikumi vairāk jābalsta darba programmās. Būtu vērts apsvērt mazāku grupu veidošanu Valdē, katrā grupā apvienojot darbiniekus, kas strādā ar lietām, kam ir kopējas iezīmes (3). Šāda pieeja mazinātu darbinieku noslogojumu lietu materiālu izskatīšanā, kā arī veicinātu lēmumu projektu racionālāku un pamatīgāku analīzi. Tāpat šī pieeja palīdzētu koordinēt kārtējo lietu portfeļa pēcpārbaudes un ieviest sistēmu prioritāšu noteikšanai. Nekas neliegtu Valdes apakšgrupām vajadzības gadījumā sanākt kopā, lai izskatītu principiālus jautājumus, kas interesē visu organizāciju.

| 78. | Izmeklēšanu pārraudzība no biroja vadības puses vairumā gadījumu ir bijusi neadekvāta (sk. 28., 35. un 36. punktu). Netiek pienācīgi kontrolēts izmeklēšanu ilgums (sk. 24. punktu).
  Nodaļu vadītājiem jānodrošina, lai pēc iespējas tiktu ievērotas prioritātes, un jābūt informētiem par izmeklētāju faktisko darba slodzi, kā arī jākontrolē tā. Izmeklēšanas gaitā vairāk meklējami jauni pierādījumi, nevis vienkārši apkopojama jau pieejamā informācija. No šā viedokļa raugoties, birojam vairāk jāizmanto tam dotās iespējas (liecinieku uzklausīšana, apmeklējumi uz vietas dokumentu vākšanai, operatīvo darbību analīzes u. c.).” |
| --- | --- |

78.

Izmeklēšanu pārraudzība no biroja vadības puses vairumā gadījumu ir bijusi neadekvāta (sk. 28., 35. un 36. punktu). Netiek pienācīgi kontrolēts izmeklēšanu ilgums (sk. 24. punktu).

Nodaļu vadītājiem jānodrošina, lai pēc iespējas tiktu ievērotas prioritātes, un jābūt informētiem par izmeklētāju faktisko darba slodzi, kā arī jākontrolē tā. Izmeklēšanas gaitā vairāk meklējami jauni pierādījumi, nevis vienkārši apkopojama jau pieejamā informācija. No šā viedokļa raugoties, birojam vairāk jāizmanto tam dotās iespējas (liecinieku uzklausīšana, apmeklējumi uz vietas dokumentu vākšanai, operatīvo darbību analīzes u. c.).”

| 2.11. | Uzraudzības komiteja savā Atzinumā Nr. 2/2009 par “deviņu mēnešu ziņojumiem” minēja nepieciešamību veikt izmeklēšanas plānošanu:

  II. | Veiksmīgas un mērķtiecīgas izmeklēšanas atslēga ir laba plānošana. |
| --- | --- | --- |

2.11.

Uzraudzības komiteja savā Atzinumā Nr. 2/2009 par “deviņu mēnešu ziņojumiem” minēja nepieciešamību veikt izmeklēšanas plānošanu:

II.

Veiksmīgas un mērķtiecīgas izmeklēšanas atslēga ir laba plānošana.

| | Katras izmeklēšanas sākumā izmeklēšanas grupai būtu jāizveido sīki izstrādāts un pilnīgs plāns, lai varētu prognozēt galīgā lēmuma datumu. “Prognozētā pabeigšanas termiņa” norādīšana ir ne vien juridisks OLAF pienākums attiecībā pret Uzraudzības komiteju, bet arī būtisks instruments, lai pārvaldītu izmeklēšanu un novērstu pārāk ilgas izmeklēšanas negatīvās sekas. |
| --- | --- |

Katras izmeklēšanas sākumā izmeklēšanas grupai būtu jāizveido sīki izstrādāts un pilnīgs plāns, lai varētu prognozēt galīgā lēmuma datumu. “Prognozētā pabeigšanas termiņa” norādīšana ir ne vien juridisks OLAF pienākums attiecībā pret Uzraudzības komiteju, bet arī būtisks instruments, lai pārvaldītu izmeklēšanu un novērstu pārāk ilgas izmeklēšanas negatīvās sekas.

| | Plānā būtu jānorāda katrs prognozētais izmeklēšanas pasākums, nosakot arī katra pasākuma aptuveno laika grafiku. Plānošana veicama rakstveidā un sistemātiski, pievienojot plānu lietai, tādējādi atvieglojot tā izmantošanu un pārskatīšanu, ja izmeklētājiem ir jāatliek noteiktas darbības vai ja notiek cita veida aizkavēšanās. |
| --- | --- |

Plānā būtu jānorāda katrs prognozētais izmeklēšanas pasākums, nosakot arī katra pasākuma aptuveno laika grafiku. Plānošana veicama rakstveidā un sistemātiski, pievienojot plānu lietai, tādējādi atvieglojot tā izmantošanu un pārskatīšanu, ja izmeklētājiem ir jāatliek noteiktas darbības vai ja notiek cita veida aizkavēšanās.

| | Vadībai nodaļu līmenī būtu regulāri jāizvērtē izmeklēšanas plāni, lai uzraudzītu un, ja nepieciešams, dotu norādījumus par lietu virzību. |
| --- | --- |

Vadībai nodaļu līmenī būtu regulāri jāizvērtē izmeklēšanas plāni, lai uzraudzītu un, ja nepieciešams, dotu norādījumus par lietu virzību.

Tāpat savos ieteikumos jaunākajā Uzraudzības komitejas darbības pārskatā par 2008.–2009. gadu:

Uzraudzības komiteja ir konstatējusi, ka izmeklēšanu ikdienas pārvaldības uzraudzība un kontrole ir neatbilstoša; OLAF šī problēma ir jānovērš. Ir jāizstrādā sīki izmeklēšanas plāni visām uzsāktajām izmeklēšanām, iekļaujot tajos apstiprinātus grafikus vai termiņus, kas noteikti visiem izmeklēšanas cikla posmiem (tostarp novērtējumiem un pēcpārbaudes pasākumiem), kā arī rezultātu novērtējumu sistēmu, kuras pamatā ir galvenie izpildes rādītāji.

3.   Pašreizējā prakse

| 3.1. | OLAF darbības rokasgrāmatā ir doti norādījumi izmeklētājam lietas sākotnējo darba plānu. | 3.2.2.2. (7)
  Ierosinājumi sākotnējam darba plānam



  Šajā nodaļā būtu jāizklāsta darbības joma un galvenie izmeklēšanas pasākumi, ciktāl tos šajā procedūras posmā var paredzēt. Būtu jāietver šādi jautājumi nolūkā informēt Valdi par izmeklēšanas galvenajiem aspektiem:







  — | dati, informācija un dokumenti, kas jānodrošina, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

OLAF darbības rokasgrāmatā ir doti norādījumi izmeklētājam lietas sākotnējo darba plānu.

3.2.2.2. (7)
  Ierosinājumi sākotnējam darba plānam

Šajā nodaļā būtu jāizklāsta darbības joma un galvenie izmeklēšanas pasākumi, ciktāl tos šajā procedūras posmā var paredzēt. Būtu jāietver šādi jautājumi nolūkā informēt Valdi par izmeklēšanas galvenajiem aspektiem:

—

dati, informācija un dokumenti, kas jānodrošina,

| — | cita iegūstamā informācija un avots, no kā tā jāiegūst, |
| --- | --- |

—

cita iegūstamā informācija un avots, no kā tā jāiegūst,

| — | veicamie izmeklēšanas pasākumi, |
| --- | --- |

—

veicamie izmeklēšanas pasākumi,

| — | plānoto darbību orientējošās izmaksas un ieguvumi. |
| --- | --- |

—

plānoto darbību orientējošās izmaksas un ieguvumi.

Par lietu atbildīgajai personai kopā ar izlūkdatu vākšanas darbinieku būtu jāplāno un jānosaka attiecībā uz lietas izmeklēšanas posmu paredzēto izlūkdatu vākšanas, tehnisko un datortehniskās ekspertīzes prasību apjoms (..).

| | 3.2.2.2. (9)
  Sākotnējā darba plāna pārskatīšana



  Katru sākotnējā darba plāna pārskatīšanu dokumentē (..). |
| --- | --- |

3.2.2.2. (9)
  Sākotnējā darba plāna pārskatīšana

Katru sākotnējā darba plāna pārskatīšanu dokumentē (..).

3.3.6.4.   
  Informācijas nosūtīšana OLAF Uzraudzības komitejai (..).

2.   
  Tiesību aktos noteiktā informācija, kas sniedzama Uzraudzības komitejai

a)   
  Deviņu mēnešu ziņojums

Regulas (EK) Nr. 1073/1999 11. panta 7. punktā noteikts, ka tad, ja izmeklēšana ir turpinājusies ilgāk par deviņiem mēnešiem, ģenerāldirektors informē Uzraudzības komiteju par iemesliem, kādēļ vēl nav bijis iespējams pabeigt izmeklēšanu, un par paredzēto pabeigšanas laiku. Šo ziņojumu izmanto arī kā uzraudzības līdzekli un vajadzības gadījumā to attiecina uz pārskatītu darba plānu (mūsu izcēlums), kas aptver katru paredzēto izmeklēšanas soli un, ja iespējams, laika grafiku katram solim. Ziņojumā būtu skaidri jānorāda ārēji veiktais darbs (. .).

| 3.2. | Rokasgrāmatā vairāk atsauces uz darba plānu nav, kur nu vēl uz pilnīgu izmeklēšanas plānu, ko izmantot vēlākā posmā pēc tam, kad izmeklēšana ir sākta. Novērtējuma posmā sastādāmā sākotnējā darba plāna mērķis ir norādīt Valdei, ka par novērtējumu atbildīgais izmeklētājs jau ir apsvēris veidu, kādā veikt izmeklēšanu. Pamatā tajā ietverami acīmredzamākie uzdevumi, kas izriet no novērtējuma laikā veiktās faktu analīzes. |
| --- | --- |

3.2.

Rokasgrāmatā vairāk atsauces uz darba plānu nav, kur nu vēl uz pilnīgu izmeklēšanas plānu, ko izmantot vēlākā posmā pēc tam, kad izmeklēšana ir sākta. Novērtējuma posmā sastādāmā sākotnējā darba plāna mērķis ir norādīt Valdei, ka par novērtējumu atbildīgais izmeklētājs jau ir apsvēris veidu, kādā veikt izmeklēšanu. Pamatā tajā ietverami acīmredzamākie uzdevumi, kas izriet no novērtējuma laikā veiktās faktu analīzes.

| 3.3. | Izskatījusi lietu materiālus (1.2. punkts iepriekš), Uzraudzības komiteja konstatē, ka sākotnējos darba plānos konsekventi netiek iekļauti visi, bet dažos gadījumos tikpat kā vispār neviens no elementiem, kas ieteikti rokasgrāmatas 3.2.2.2. iedaļas 7. punktā. |
| --- | --- |

3.3.

Izskatījusi lietu materiālus (1.2. punkts iepriekš), Uzraudzības komiteja konstatē, ka sākotnējos darba plānos konsekventi netiek iekļauti visi, bet dažos gadījumos tikpat kā vispār neviens no elementiem, kas ieteikti rokasgrāmatas 3.2.2.2. iedaļas 7. punktā.

| 3.4. | Kad lieta ir sākta, Uzraudzības komiteja uzskata, ka par lietu atbildīgajiem izmeklētājiem, apspriežoties ar nodaļas vadītāju, būtu jāsastāda pilnīgs izmeklēšanas plāns, izklāstot visus 2.4., 6.8. un 6.9. punktā minētos elementus. |
| --- | --- |

3.4.

Kad lieta ir sākta, Uzraudzības komiteja uzskata, ka par lietu atbildīgajiem izmeklētājiem, apspriežoties ar nodaļas vadītāju, būtu jāsastāda pilnīgs izmeklēšanas plāns, izklāstot visus 2.4., 6.8. un 6.9. punktā minētos elementus.

| 3.5. | Šā atzinuma sagatavošanas gaitā notika apspriešanās ar A un B direktorātu direktoriem un A un B direktorātu nodaļu (A.1., A.2. un A.4., B.2. un B.3.) vadītājiem par viņu pieredzi, sastādot sākotnējos darba plānus un izmeklēšanas plānus. Šķiet, ka nedz izmeklēšanas nodaļās, nedz vēl jo vairāk abos izmeklēšanas direktorātos nepastāv nekāda konsekventa prakse vai rakstiski norādījumi (atskaitot minēto rokasgrāmatas atsauci). |
| --- | --- |

3.5.

Šā atzinuma sagatavošanas gaitā notika apspriešanās ar A un B direktorātu direktoriem un A un B direktorātu nodaļu (A.1., A.2. un A.4., B.2. un B.3.) vadītājiem par viņu pieredzi, sastādot sākotnējos darba plānus un izmeklēšanas plānus. Šķiet, ka nedz izmeklēšanas nodaļās, nedz vēl jo vairāk abos izmeklēšanas direktorātos nepastāv nekāda konsekventa prakse vai rakstiski norādījumi (atskaitot minēto rokasgrāmatas atsauci).

| 3.6. | Gadījumos, kad labā prakse bija acīmredzama, jo dažiem nodaļu vadītājiem (galvenokārt B direktorātā) bija precīzas laika pārvaldības tabulas un – atkal B direktorātā – regulāri tika sastādīti un pārskatīti ceturkšņa ziņojumi par lietām, šī prakse netika konsekventi pārņemta A direktorātā. |
| --- | --- |

3.6.

Gadījumos, kad labā prakse bija acīmredzama, jo dažiem nodaļu vadītājiem (galvenokārt B direktorātā) bija precīzas laika pārvaldības tabulas un – atkal B direktorātā – regulāri tika sastādīti un pārskatīti ceturkšņa ziņojumi par lietām, šī prakse netika konsekventi pārņemta A direktorātā.

| 3.7. | Kopumā spriežot, nav veikti nekādi pasākumi, lai abu direktorātu starpā paziņotu un izplatītu labāko praksi un panāktu, ka tā tiek turpmāk ņemta vērā, vai arī veiktie pasākumi nav pietiekami. |
| --- | --- |

3.7.

Kopumā spriežot, nav veikti nekādi pasākumi, lai abu direktorātu starpā paziņotu un izplatītu labāko praksi un panāktu, ka tā tiek turpmāk ņemta vērā, vai arī veiktie pasākumi nav pietiekami.

| 3.8. | Šķiet, ka Laika pārvaldības sistēma (LPS) tiek izmantota maz vai arī netiek izmantota vispār; nevēlēšanās to izmantot saistās ar uzskatu, ka LPS dati ir vēsturiski (t. i., sistēma uzskaita pagātnes notikumus), un sistēma netiek atzīta par lietderīgu lietas pārvaldībai. |
| --- | --- |

3.8.

Šķiet, ka Laika pārvaldības sistēma (LPS) tiek izmantota maz vai arī netiek izmantota vispār; nevēlēšanās to izmantot saistās ar uzskatu, ka LPS dati ir vēsturiski (t. i., sistēma uzskaita pagātnes notikumus), un sistēma netiek atzīta par lietderīgu lietas pārvaldībai.

| 3.9. | Mēs esam izskatījuši daudzus starptautiskus labas prakses piemērus, kā sastādīt un izmantot izmeklēšanas plānus (piemēram, ANO, Smagu krāpšanas gadījumu apkarošanas birojs, Londonas pilsētas policijas Ekonomisko noziegumu departaments). |
| --- | --- |

3.9.

Mēs esam izskatījuši daudzus starptautiskus labas prakses piemērus, kā sastādīt un izmantot izmeklēšanas plānus (piemēram, ANO, Smagu krāpšanas gadījumu apkarošanas birojs, Londonas pilsētas policijas Ekonomisko noziegumu departaments).

4.   Nodaļu vadītāju uzskati

| 4.1. | Apspriedēs ar A un B direktorātu nodaļu vadītājiem radās priekšstats, ka B direktorāta nodaļu (jo īpaši B.2. un B.3. nodaļas) vadītāji nepārprotami stingri kontrolē savu izmeklētāju darbības un uzdevumus un viņi varēja tūlīt noteikt, kuri darbinieki ir pieejami norīkošanai veikt jaunu uzdevumu un kuri paredzamā nākotnē būs pilnībā nodarbināti kādā konkrētā lietā. Tas ir redzams ceturkšņa ziņojumos par lietām, kurus katram izmeklētājam tiek prasīts aizpildīt un apspriest ar attiecīgo nodaļas vadītāju B direktorātā. Šajos ziņojumos ir ietverts īss pārskats par “pašreizējo situāciju” izmeklēšanā, iepriekšējā ceturksnī veiktajām darbībām, nākamajā ceturksnī paredzētajām darbībām un atjaunināta aplēse par to, kad izmeklēšana tiks pabeigta. |
| --- | --- |

4.1.

Apspriedēs ar A un B direktorātu nodaļu vadītājiem radās priekšstats, ka B direktorāta nodaļu (jo īpaši B.2. un B.3. nodaļas) vadītāji nepārprotami stingri kontrolē savu izmeklētāju darbības un uzdevumus un viņi varēja tūlīt noteikt, kuri darbinieki ir pieejami norīkošanai veikt jaunu uzdevumu un kuri paredzamā nākotnē būs pilnībā nodarbināti kādā konkrētā lietā. Tas ir redzams ceturkšņa ziņojumos par lietām, kurus katram izmeklētājam tiek prasīts aizpildīt un apspriest ar attiecīgo nodaļas vadītāju B direktorātā. Šajos ziņojumos ir ietverts īss pārskats par “pašreizējo situāciju” izmeklēšanā, iepriekšējā ceturksnī veiktajām darbībām, nākamajā ceturksnī paredzētajām darbībām un atjaunināta aplēse par to, kad izmeklēšana tiks pabeigta.

| 4.2. | Savukārt A direktorātā Uzraudzības komiteja, pamatojoties uz izskatītajām vēsturiskajām lietām, atrada maz rakstisku apliecinājumu tam, ka iepriekš vispār ir notikusi izmeklēšanas plānošana. |
| --- | --- |

4.2.

Savukārt A direktorātā Uzraudzības komiteja, pamatojoties uz izskatītajām vēsturiskajām lietām, atrada maz rakstisku apliecinājumu tam, ka iepriekš vispār ir notikusi izmeklēšanas plānošana.

| 4.3. | A direktorāta direktors nesen (2010. gada jūnijā) ir izdevis saviem darbiniekiem “13. rīcības punktu”, kurā pievēršas nepieciešamībai “būtiski uzlabot izmeklēšanas plānošanu un laika grafika sastādīšanu” attiecībā uz šā direktorāta lietām. Šajā rīcības punktā tiek prasīts visos novērtējuma ziņojumos, kuros tiek ierosināts sākt iekšēju vai ārēju izmeklēšanu, “iekļaut detalizētu, konsekventu un visaptverošu darba plānu (..), aprakstīt katru konkrētu pasākumu un izskaidrot, kas no tā tiek gaidīts”. Tālāk tajā teikts, ka “pēc tam, kad lieta ir sākta, tiek prasīts, lai darba plāns, par ko vienojusies Valde, tiktu izstrādāts, iekļaujot laika grafiku katram konkrētajam izmeklēšanas pasākumam”, kuru paraksta par lietu atbildīgais izmeklētājs, nodaļas vadītājs un citu nodaļu pārstāvji, ja tādi ir iesaistīti. |
| --- | --- |

4.3.

A direktorāta direktors nesen (2010. gada jūnijā) ir izdevis saviem darbiniekiem “13. rīcības punktu”, kurā pievēršas nepieciešamībai “būtiski uzlabot izmeklēšanas plānošanu un laika grafika sastādīšanu” attiecībā uz šā direktorāta lietām. Šajā rīcības punktā tiek prasīts visos novērtējuma ziņojumos, kuros tiek ierosināts sākt iekšēju vai ārēju izmeklēšanu, “iekļaut detalizētu, konsekventu un visaptverošu darba plānu (..), aprakstīt katru konkrētu pasākumu un izskaidrot, kas no tā tiek gaidīts”. Tālāk tajā teikts, ka “pēc tam, kad lieta ir sākta, tiek prasīts, lai darba plāns, par ko vienojusies Valde, tiktu izstrādāts, iekļaujot laika grafiku katram konkrētajam izmeklēšanas pasākumam”, kuru paraksta par lietu atbildīgais izmeklētājs, nodaļas vadītājs un citu nodaļu pārstāvji, ja tādi ir iesaistīti.

| 4.4. | Rīcības punkts arī pievēršas nepieciešamībai veikt izmaksu/ieguvumu analīzi, ja ir paredzamas misijas ārpus ES, un ierosina “misijas ierobežot stingri atbilstoši izmeklēšanas vajadzībām” un “izvairīties no atkārtotām misijām, [ja vien] nav uzradušies patiešām jauni elementi, kuru dēļ OLAF vēlreiz jādodas tajā pašā misijā”. |
| --- | --- |

4.4.

Rīcības punkts arī pievēršas nepieciešamībai veikt izmaksu/ieguvumu analīzi, ja ir paredzamas misijas ārpus ES, un ierosina “misijas ierobežot stingri atbilstoši izmeklēšanas vajadzībām” un “izvairīties no atkārtotām misijām, [ja vien] nav uzradušies patiešām jauni elementi, kuru dēļ OLAF vēlreiz jādodas tajā pašā misijā”.

5.   Lietu materiālu analīze

| 5.1. | Analīzei pēc nejaušības principa tika atlasītas 40 lietas A un B direktorātā. Šo lietu analīzes rezultātā radās iespaids, ka ar vienu izņēmumu (sk. 5.7. punktu) nevienā no šiem direktorātiem netika sastādīti formāli lietu izmeklēšanas plāni. Rokasgrāmatas 3.2.2.2. iedaļas 7. un 9. punktā aprakstītie ierosinājumi par sākotnējo darba plānu (sk. 3.1. punktu) bija iekļauti visu vai gandrīz visu lietu materiālos (sk. pielikumu). Tomēr tik un tā ļoti maz tika darīts, lai sniegtu lielu daļu vai, dažos gadījumos, vispār kādu rokasgrāmatā ierosināto informāciju. Vairākās lietās (sk. pielikumu) bija iekļauti vienīgi īsi un nenoteikti “ierosinājumi”, piemēram:






  — | sākt iekšējo izmeklēšanu, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Analīzei pēc nejaušības principa tika atlasītas 40 lietas A un B direktorātā. Šo lietu analīzes rezultātā radās iespaids, ka ar vienu izņēmumu (sk. 5.7. punktu) nevienā no šiem direktorātiem netika sastādīti formāli lietu izmeklēšanas plāni. Rokasgrāmatas 3.2.2.2. iedaļas 7. un 9. punktā aprakstītie ierosinājumi par sākotnējo darba plānu (sk. 3.1. punktu) bija iekļauti visu vai gandrīz visu lietu materiālos (sk. pielikumu). Tomēr tik un tā ļoti maz tika darīts, lai sniegtu lielu daļu vai, dažos gadījumos, vispār kādu rokasgrāmatā ierosināto informāciju. Vairākās lietās (sk. pielikumu) bija iekļauti vienīgi īsi un nenoteikti “ierosinājumi”, piemēram:

—

sākt iekšējo izmeklēšanu,

| — | intervēt (aizdomās turamo) kā ieinteresēto pusi. Pēc tam tiks novērtēts, vai ir pamatoti turpmāki izmeklēšanas pasākumi un kādi (5. lieta pielikumā). |
| --- | --- |

—

intervēt (aizdomās turamo) kā ieinteresēto pusi. Pēc tam tiks novērtēts, vai ir pamatoti turpmāki izmeklēšanas pasākumi un kādi (5. lieta pielikumā).

| 5.2. | Vairumā sākotnējo darba plānu ierosinājumos tiek vienkārši noteikts “intervēt X, intervēt Y”, nesniedzot nekādu norādi, kādus pierādījumus plānots iegūt no šiem lieciniekiem vai kādam mērķim intervijai paredzēts kalpot. Dažās lietās (sk. 11., 23., 24., 25. un 26. lietu pielikumā) vērtētājs ir iekļāvis vārdus “nolūkā noteikt (..)”, taču tie drīzāk ir izņēmumi nekā ierasta kārtība. |
| --- | --- |

5.2.

Vairumā sākotnējo darba plānu ierosinājumos tiek vienkārši noteikts “intervēt X, intervēt Y”, nesniedzot nekādu norādi, kādus pierādījumus plānots iegūt no šiem lieciniekiem vai kādam mērķim intervijai paredzēts kalpot. Dažās lietās (sk. 11., 23., 24., 25. un 26. lietu pielikumā) vērtētājs ir iekļāvis vārdus “nolūkā noteikt (..)”, taču tie drīzāk ir izņēmumi nekā ierasta kārtība.

| 5.3. | Datumi, kuros paredzēts pabeigt izmeklēšanas darbības, vai izmeklēšanas laika grafiki tika iekļauti reti, ja tie tika iekļauti, tie šķita patvaļīgi noteikti un nereāli. Piemēram, vienā lietā (sk. 9. lietu pielikumā) tika dota aplēse “divi izmeklētāji/10 cilvēkdienas”, nepaskaidrojot šo aplēsi; šajā gadījumā, lai pabeigtu darbu, bija vajadzīgi 10 mēneši. Darba laika aplēse sākotnējos lietu novērtējumos vairumā gadījumu vairs netiek iekļauta. |
| --- | --- |

5.3.

Datumi, kuros paredzēts pabeigt izmeklēšanas darbības, vai izmeklēšanas laika grafiki tika iekļauti reti, ja tie tika iekļauti, tie šķita patvaļīgi noteikti un nereāli. Piemēram, vienā lietā (sk. 9. lietu pielikumā) tika dota aplēse “divi izmeklētāji/10 cilvēkdienas”, nepaskaidrojot šo aplēsi; šajā gadījumā, lai pabeigtu darbu, bija vajadzīgi 10 mēneši. Darba laika aplēse sākotnējos lietu novērtējumos vairumā gadījumu vairs netiek iekļauta.

| 5.4. | Bija jūtams, ka trūkst liecību tam, kā tiek apstrādāti sākotnējie darba plāni. Lietās nebija atrodamas vadības vai Valdes piezīmes vai apsvērumi. Tas vedina domāt, ka sākotnējais darba plāns nepilda tam paredzēto lomu – sniegt ievirzi vadībai lēmuma pieņemšanā. Jāatzīmē, ka rokasgrāmatā izklāstītie ierosinājumi sākotnējam plānam, kā norādīts iepriekš, ir paredzēti, lai Valde varētu pēc tiem vadīties lietas izvērtēšanas laikā, lemjot par to, vai lietu pieņemt OLAF izmeklēšanai vai ne, un tie nav paredzēti izmeklēšanas gaitas ievirzei kopumā. |
| --- | --- |

5.4.

Bija jūtams, ka trūkst liecību tam, kā tiek apstrādāti sākotnējie darba plāni. Lietās nebija atrodamas vadības vai Valdes piezīmes vai apsvērumi. Tas vedina domāt, ka sākotnējais darba plāns nepilda tam paredzēto lomu – sniegt ievirzi vadībai lēmuma pieņemšanā. Jāatzīmē, ka rokasgrāmatā izklāstītie ierosinājumi sākotnējam plānam, kā norādīts iepriekš, ir paredzēti, lai Valde varētu pēc tiem vadīties lietas izvērtēšanas laikā, lemjot par to, vai lietu pieņemt OLAF izmeklēšanai vai ne, un tie nav paredzēti izmeklēšanas gaitas ievirzei kopumā.

| 5.5. | Kad Valde ir pieņēmusi lietu izmeklēšanai, spriežot pēc lietu materiāliem, izmeklēšanas gaitas turpmāka plānošana vairs netiek veikta. |
| --- | --- |

5.5.

Kad Valde ir pieņēmusi lietu izmeklēšanai, spriežot pēc lietu materiāliem, izmeklēšanas gaitas turpmāka plānošana vairs netiek veikta.

| 5.6. | Gadījumos, kad lietas bija uzraudzības, palīdzības vai koordinācijas lietas, kādas ir daudzas B direktorāta lietas un arī dažas A direktorāta lietas, ir skaidrs, ka rokasgrāmatas 3.2.2.2. iedaļas 7. un 9. punktā noteiktie kritēriji sākotnējās informācijas novērtēšanas veidlapas aizpildīšanai nav atbilstīgi, un šādos gadījumos kritika par to, ka netiek ievēroti minētie kritēriji, nav izteikta. |
| --- | --- |

5.6.

Gadījumos, kad lietas bija uzraudzības, palīdzības vai koordinācijas lietas, kādas ir daudzas B direktorāta lietas un arī dažas A direktorāta lietas, ir skaidrs, ka rokasgrāmatas 3.2.2.2. iedaļas 7. un 9. punktā noteiktie kritēriji sākotnējās informācijas novērtēšanas veidlapas aizpildīšanai nav atbilstīgi, un šādos gadījumos kritika par to, ka netiek ievēroti minētie kritēriji, nav izteikta.

| 5.7. | Jāatzīmē, ka ne A direktorāta, ne B direktorāta lietu materiālos Uzraudzības komiteja neatrada nekādus oficiālus lietas izmeklēšanas plānus pēc lietas sākšanas. Tomēr B direktorātā ik pēc trim mēnešiem tiek sagatavoti lietu atjaunināti ziņojumi, lai nodaļas vadītājam sniegtu pārskatu par katrā izmeklēšanā panākto progresu. |
| --- | --- |

5.7.

Jāatzīmē, ka ne A direktorāta, ne B direktorāta lietu materiālos Uzraudzības komiteja neatrada nekādus oficiālus lietas izmeklēšanas plānus pēc lietas sākšanas. Tomēr B direktorātā ik pēc trim mēnešiem tiek sagatavoti lietu atjaunināti ziņojumi, lai nodaļas vadītājam sniegtu pārskatu par katrā izmeklēšanā panākto progresu.

| 5.8. | Viens izņēmums, kad lietas materiālos tika iekļauts parauga izmeklēšanas plāns, bija 41. lieta, kas ir iekļauta pielikumā. Šī lieta varētu kalpot par paraugu citām lietām – tajā ir sīka informācija par izvirzītajiem apgalvojumiem, izmeklēšanas mērķis, reāli izpildāmi laika grafiki un konstruktīvs sākotnējais darba plāns, kurā ir sīki izklāstītas veicamās izmeklēšanas darbības. Izmeklēšanai virzoties uz priekšu, šis darba plāns tika attiecīgi atjaunināts, norādot, kuri uzdevumi ir izpildīti un kuri vēl ir veicami, kā arī pievienojot jaunus veicamos uzdevumus. Kaut arī šis dokuments tiek saukts par “darba plānu”, tas būtībā ir pilnīgs izmeklēšanas plāns, kas precīzi atbilst tam, ko Uzraudzības komiteja vēlētos redzēt katrā lietā. |
| --- | --- |

5.8.

Viens izņēmums, kad lietas materiālos tika iekļauts parauga izmeklēšanas plāns, bija 41. lieta, kas ir iekļauta pielikumā. Šī lieta varētu kalpot par paraugu citām lietām – tajā ir sīka informācija par izvirzītajiem apgalvojumiem, izmeklēšanas mērķis, reāli izpildāmi laika grafiki un konstruktīvs sākotnējais darba plāns, kurā ir sīki izklāstītas veicamās izmeklēšanas darbības. Izmeklēšanai virzoties uz priekšu, šis darba plāns tika attiecīgi atjaunināts, norādot, kuri uzdevumi ir izpildīti un kuri vēl ir veicami, kā arī pievienojot jaunus veicamos uzdevumus. Kaut arī šis dokuments tiek saukts par “darba plānu”, tas būtībā ir pilnīgs izmeklēšanas plāns, kas precīzi atbilst tam, ko Uzraudzības komiteja vēlētos redzēt katrā lietā.

| 5.9. | Jāatzīmē, ka, lai arī Uzraudzības komitejai nebija atrodams neviens dokumentēts izmeklēšanas plāns, izņemot iepriekš 5.7. punktā minēto, tas nenozīmē, ka visās lietās veiktajai izmeklēšanai trūka striktuma un pamatīguma, tik tiešām, daudzos gadījumos ir skaidrs, ka lietas ir labi izmeklētas un ir devušas rezultātus. Tomēr Uzraudzības komiteja uzskata, ka visu izmeklēšanu savlaicīgumam un mērķtiecīgumam par labu nāktu aktīva plānošana katras izmeklēšanas sākumposmā un darba plānu atjaunināšana, izmeklēšanai virzoties uz priekšu. |
| --- | --- |

5.9.

Jāatzīmē, ka, lai arī Uzraudzības komitejai nebija atrodams neviens dokumentēts izmeklēšanas plāns, izņemot iepriekš 5.7. punktā minēto, tas nenozīmē, ka visās lietās veiktajai izmeklēšanai trūka striktuma un pamatīguma, tik tiešām, daudzos gadījumos ir skaidrs, ka lietas ir labi izmeklētas un ir devušas rezultātus. Tomēr Uzraudzības komiteja uzskata, ka visu izmeklēšanu savlaicīgumam un mērķtiecīgumam par labu nāktu aktīva plānošana katras izmeklēšanas sākumposmā un darba plānu atjaunināšana, izmeklēšanai virzoties uz priekšu.

| 5.10. | Uzraudzības komiteja piezīmē, ka tad, ja visā OLAF tiks pieņemts un īstenots protokols, kas ietverts A direktorāta nodaļām izdotajā 13. rīcības punktā, tiks atrisināta lielākā daļa no šajā atzinumā izvirzītajiem problēmjautājumiem. Ja šāda kārtība tiks atzīta par lietderīgu praksē, kā domā Uzraudzības komiteja, jācer, ka tā tiks iekļauta rokasgrāmatā kā obligāta procedūra. Tas būtu jādara ģenerāldirektoram. |
| --- | --- |

5.10.

Uzraudzības komiteja piezīmē, ka tad, ja visā OLAF tiks pieņemts un īstenots protokols, kas ietverts A direktorāta nodaļām izdotajā 13. rīcības punktā, tiks atrisināta lielākā daļa no šajā atzinumā izvirzītajiem problēmjautājumiem. Ja šāda kārtība tiks atzīta par lietderīgu praksē, kā domā Uzraudzības komiteja, jācer, ka tā tiks iekļauta rokasgrāmatā kā obligāta procedūra. Tas būtu jādara ģenerāldirektoram.

6.   Ieteikumi

| 6.1. | Uzraudzības komiteja iesaka visos darbības direktorātos pieņemt saskaņotu, ja ne vienveidīgu, pieeju stratēģiskajai lietu plānošanai. |
| --- | --- |

6.1.

Uzraudzības komiteja iesaka visos darbības direktorātos pieņemt saskaņotu, ja ne vienveidīgu, pieeju stratēģiskajai lietu plānošanai.

| 6.2. | Uzraudzības komiteja iesaka OLAF izpētīt, kāda informācija tam ir nepieciešama lietas sākotnējā novērtējuma sastādīšanai, lai Valde varētu pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par to, vai lieta būtu jāpieņem, un tas būtu jāatspoguļo veidlapā. Pašlaik veidlapas aizpildīšana ir atstāta katra novērtētāja un nodaļas vadītāja ziņā un tā maz atbilst vai pat nemaz neatbilst rokasgrāmatas kritērijiem, jo īpaši tādēļ, ka Valde to efektīvi neizmanto. |
| --- | --- |

6.2.

Uzraudzības komiteja iesaka OLAF izpētīt, kāda informācija tam ir nepieciešama lietas sākotnējā novērtējuma sastādīšanai, lai Valde varētu pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par to, vai lieta būtu jāpieņem, un tas būtu jāatspoguļo veidlapā. Pašlaik veidlapas aizpildīšana ir atstāta katra novērtētāja un nodaļas vadītāja ziņā un tā maz atbilst vai pat nemaz neatbilst rokasgrāmatas kritērijiem, jo īpaši tādēļ, ka Valde to efektīvi neizmanto.

| 6.3. | Uzraudzības komiteja iesaka Valdei veikt sīkāku un rūpīgāku sākotnējā darba plāna pārbaudi un izteikt konstruktīvus ierosinājumus, kas var noderēt vēlākā izmeklēšanas posmā. |
| --- | --- |

6.3.

Uzraudzības komiteja iesaka Valdei veikt sīkāku un rūpīgāku sākotnējā darba plāna pārbaudi un izteikt konstruktīvus ierosinājumus, kas var noderēt vēlākā izmeklēšanas posmā.

| 6.4. | Kopumā OLAF būtu jāapsver divu posmu pieejas pieņemšana attiecībā uz izmeklēšanas plānošanu – sākotnējais novērtēšanas posms un daudz sīkāk izstrādāts plāns pēc lietas sākšanas. |
| --- | --- |

6.4.

Kopumā OLAF būtu jāapsver divu posmu pieejas pieņemšana attiecībā uz izmeklēšanas plānošanu – sākotnējais novērtēšanas posms un daudz sīkāk izstrādāts plāns pēc lietas sākšanas.

| 6.5. | Uzraudzības komiteja iesaka OLAF izveidot izmeklēšanas plāna modeli, un, kaut arī nemēdz būt divas izmeklēšanas ar pilnīgi vienādiem elementiem, ir pietiekami daudz kopīgu elementu, kas būtu jāiekļauj visos izmeklēšanos plānos. Novērtējuma posmā tie būs citādi nekā posmā, kad lietā nolemts veikt izmeklēšanu. Novērtējuma posmā cita starpā varētu apsvērt šādus elementus.






  i) | Izmeklēšanas mērķi un darbības joma:






  — | Par kādu izmeklējamu krāpšanu/pārkāpumu ir radušās aizdomas? |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.

Uzraudzības komiteja iesaka OLAF izveidot izmeklēšanas plāna modeli, un, kaut arī nemēdz būt divas izmeklēšanas ar pilnīgi vienādiem elementiem, ir pietiekami daudz kopīgu elementu, kas būtu jāiekļauj visos izmeklēšanos plānos. Novērtējuma posmā tie būs citādi nekā posmā, kad lietā nolemts veikt izmeklēšanu. Novērtējuma posmā cita starpā varētu apsvērt šādus elementus.

i)

Izmeklēšanas mērķi un darbības joma:

—

Par kādu izmeklējamu krāpšanu/pārkāpumu ir radušās aizdomas?

| — | Vai tam varētu būt krimināls, disciplinārs vai administratīvs raksturs? |
| --- | --- |

—

Vai tam varētu būt krimināls, disciplinārs vai administratīvs raksturs?

| — | Kāda veida pierādījumus būs nepieciešams vākt, lai apstiprinātu un/vai ignorētu informāciju? |
| --- | --- |

—

Kāda veida pierādījumus būs nepieciešams vākt, lai apstiprinātu un/vai ignorētu informāciju?

| — | Kur varētu rast pierādījumus? |
| --- | --- |

—

Kur varētu rast pierādījumus?

| ii) | Cik lielas summas ir iesaistītas un ir paredzēts atgūt, un kādi dokumentārie pierādījumi (un iespējami ierobežojumi) tam būtu nepieciešami? |
| --- | --- |

ii)

Cik lielas summas ir iesaistītas un ir paredzēts atgūt, un kādi dokumentārie pierādījumi (un iespējami ierobežojumi) tam būtu nepieciešami?

| iii) | Cik izmeklētāju, izlūkdatu vākšanas darbinieku un juridisko padomnieku varētu būt nepieciešams iesaistīt izmeklēšanā? |
| --- | --- |

iii)

Cik izmeklētāju, izlūkdatu vākšanas darbinieku un juridisko padomnieku varētu būt nepieciešams iesaistīt izmeklēšanā?

| iv) | Paredzamais izmeklēšanas laika grafiks, paturot prātā, ka tad, ja lietu varētu nosūtīt valsts tiesu iestādēm, attiecīgās valsts tiesību aktos var būt noteikti termiņi, kā dēļ saukšana pie atbildības var būt ierobežota noilguma dēļ. |
| --- | --- |

iv)

Paredzamais izmeklēšanas laika grafiks, paturot prātā, ka tad, ja lietu varētu nosūtīt valsts tiesu iestādēm, attiecīgās valsts tiesību aktos var būt noteikti termiņi, kā dēļ saukšana pie atbildības var būt ierobežota noilguma dēļ.

| 6.6. | Uzraudzības komiteja iesaka atkārtoti pārskatīt izmeklēšanas plānu pēc tam, kad Valde ir pieņēmusi lēmumu sākt lietu. Izmeklēšanas plānā varētu iekļaut daudz preskriptīvākus un sīkāk izklāstītus uzdevumus un laika grafikus katram izmeklēšanas pasākumam kopā ar paredzamām izmaksām un ierosinātām darbībām katrā izmeklēšanas posmā. |
| --- | --- |

6.6.

Uzraudzības komiteja iesaka atkārtoti pārskatīt izmeklēšanas plānu pēc tam, kad Valde ir pieņēmusi lēmumu sākt lietu. Izmeklēšanas plānā varētu iekļaut daudz preskriptīvākus un sīkāk izklāstītus uzdevumus un laika grafikus katram izmeklēšanas pasākumam kopā ar paredzamām izmaksām un ierosinātām darbībām katrā izmeklēšanas posmā.

| 6.7. | Ja ir jāiekļauj misijas, plānošanas posmā tas būtu rūpīgi jāapsver, lai nodrošinātu, ka Kopienas līdzekļi tiek izmantoti visefektīvākajā veidā. Turklāt izmeklēšanas plāns būtu jāsastāda, paturot prātā lietas, kuras jāskata prioritārā kārtā, un pieejamos resursus. |
| --- | --- |

6.7.

Ja ir jāiekļauj misijas, plānošanas posmā tas būtu rūpīgi jāapsver, lai nodrošinātu, ka Kopienas līdzekļi tiek izmantoti visefektīvākajā veidā. Turklāt izmeklēšanas plāns būtu jāsastāda, paturot prātā lietas, kuras jāskata prioritārā kārtā, un pieejamos resursus.

| 6.8. | Jāuzsver, ka izmeklēšanas plāns ir dinamisks dokuments, kas regulāri jāpārskata, lai atjauninātu, ņemot vērā pašas izmeklēšanas gaitu. Gan izmeklētājam, gan nodaļas vadītājam un direktoram no plāna tūdaļ būs skaidri redzams, vai lieta virzās labi vai tajā radušās grūtības. Labs izmeklēšanas plāns ļauj nodaļas vadītājam tūdaļ saprast:






  — | kādu posmu izmeklēšana ir sasniegusi, |
| --- | --- | --- |

6.8.

Jāuzsver, ka izmeklēšanas plāns ir dinamisks dokuments, kas regulāri jāpārskata, lai atjauninātu, ņemot vērā pašas izmeklēšanas gaitu. Gan izmeklētājam, gan nodaļas vadītājam un direktoram no plāna tūdaļ būs skaidri redzams, vai lieta virzās labi vai tajā radušās grūtības. Labs izmeklēšanas plāns ļauj nodaļas vadītājam tūdaļ saprast:

—

kādu posmu izmeklēšana ir sasniegusi,

| — | vai termiņi ir ievēroti, |
| --- | --- |

—

vai termiņi ir ievēroti,

| — | vai termiņi būtu jāmaina, ja tiek izvirzītas jaunas prioritātes, |
| --- | --- |

—

vai termiņi būtu jāmaina, ja tiek izvirzītas jaunas prioritātes,

| — | vai katrs izmeklētājs ir izpildījis plānotos uzdevumus, |
| --- | --- |

—

vai katrs izmeklētājs ir izpildījis plānotos uzdevumus,

| — | vai katrs izmeklētājs ir ieplānojis uzdevumus nākamajām nedēļām. |
| --- | --- |

—

vai katrs izmeklētājs ir ieplānojis uzdevumus nākamajām nedēļām.

| 6.9. | Uzraudzības komiteja vēl pirms savu pilnvaru termiņa beigām cer novērtēt, vai OLAF ir īstenojis šos ieteikumus attiecībā uz izmeklēšanas plānošanu un kādā mērā. |
| --- | --- |

6.9.

Uzraudzības komiteja vēl pirms savu pilnvaru termiņa beigām cer novērtēt, vai OLAF ir īstenojis šos ieteikumus attiecībā uz izmeklēšanas plānošanu un kādā mērā.

---

(1)  Atzinums Nr. 2/2009.

1

---

6. PIELIKUMS

ATZINUMS Nr. 5/2010

Pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošana Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai izmeklēšanās

Briselē, 2010. gada 29. novembrī

SATURS

| 1. | Ievads |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Atzinuma mērķis un metode |
| --- | --- |

1.1.

| 2. | Vispārīgie principi, kas jāievēro OLAF |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Neitralitātes nepieciešamība izmeklēšanā |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Saprātīgs izmeklēšanas ilgums |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Izmeklēšanas konfidencialitāte |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | Procesuālās garantijas |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Iekšējā izmeklēšana |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Izmeklēšanas sākšanas posms |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.1.1. | Attiecīgās personas tiesības tikt informētai par personisko saistību ar izmeklēšanu |
| --- | --- |

3.1.1.1.

| 3.1.2. | Izmeklēšanas posms |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.2.1. | Nepieciešamība OLAF darbiniekiem būt pilnvarotiem |
| --- | --- |

3.1.2.1.

| 3.1.2.2. | Attiecīgās personas tiesības paust savu viedokli par visiem uz šo personu attiecīgiem faktiem |
| --- | --- |

3.1.2.2.

| 3.1.2.3. | Tiesības paust viedokli izvēlētajā oficiālajā valodā |
| --- | --- |

3.1.2.3.

| 3.1.2.4. | Attiecīgās personas tiesības saņemt tās izvēlētas personas palīdzību |
| --- | --- |

3.1.2.4.

| 3.1.2.5. | Tiesības neliecināt pret sevi |
| --- | --- |

3.1.2.5.

| 3.1.2.6. | Tiesības uz personas datu aizsardzību |
| --- | --- |

3.1.2.6.

| 3.1.2.7. | Tiesības piekļūt izmeklēšanas dokumentiem un/vai galīgajam ziņojumam |
| --- | --- |

3.1.2.7.

| 3.1.3. | Izmeklēšanas pabeigšanas posms |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.3.1. | Pienākums minēt attiecīgās personas apsvērumus pēc izmeklēšanas izdarītajos secinājumos |
| --- | --- |

3.1.3.1.

| 3.1.3.2. | Attiecīgās personas tiesības tikt informētai par izmeklēšanas pabeigšanu |
| --- | --- |

3.1.3.2.

| 3.2. | Ārējā izmeklēšana |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Izmeklēšanas sākšanas posms |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.1.1. | Attiecīgās personas informēšana |
| --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.2. | Izmeklēšanas posms |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.2.1. | Nepieciešamība OLAF darbiniekiem būt pilnvarotiem |
| --- | --- |

3.2.2.1.

| 3.2.2.2. | Attiecīgās personas iespējas paust savu viedokli par visiem uz šo personu attiecīgiem faktiem |
| --- | --- |

3.2.2.2.

| 3.2.2.3. | Tiesības paust viedokli izvēlētajā oficiālajā valodā |
| --- | --- |

3.2.2.3.

| 3.2.2.4. | Attiecīgās personas tiesības saņemt tās izvēlētas personas palīdzību un klienta un advokāta sarakstes konfidencialitāte |
| --- | --- |

3.2.2.4.

| 3.2.2.5. | Tiesības neliecināt pret sevi |
| --- | --- |

3.2.2.5.

| 3.2.3. | Izmeklēšanas pabeigšanas posms |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.3.1. | Iespēja tikt informētam par izmeklēšanas pabeigšanu |
| --- | --- |

3.2.3.1.

PIELIKUMS

1.   IEVADS

| 1. | Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (turpmāk “OLAF”) ir ievērojamas pilnvaras administratīvās izmeklēšanas jomā, kas paredzētas cīņai pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, kuras kaitē Eiropas Savienības finanšu interesēm. Šīs pilnvaras ir jāīsteno, ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības (1). Tā kā ar Lisabonas līgumu Pamattiesību harta (turpmāk “Harta”) ir kļuvusi saistoša, šis pienākums ir vēl vairāk nostiprināts. Tāpat ir jāievēro Savienības tiesību noteikumi, jo īpaši Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kā arī Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (turpmāk “OLAF”) ir ievērojamas pilnvaras administratīvās izmeklēšanas jomā, kas paredzētas cīņai pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, kuras kaitē Eiropas Savienības finanšu interesēm. Šīs pilnvaras ir jāīsteno, ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības (1). Tā kā ar Lisabonas līgumu Pamattiesību harta (turpmāk “Harta”) ir kļuvusi saistoša, šis pienākums ir vēl vairāk nostiprināts. Tāpat ir jāievēro Savienības tiesību noteikumi, jo īpaši Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kā arī Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība.

| 2. | Uzraudzības komiteja (turpmāk “UK”) atgādina OLAF specifiku: tas ir izmeklēšanas dienests; tas sākotnēji rīkojas administratīvi; vajadzības gadījumā turpinājums var būt tiesas, finanšu vai disciplināras procedūras, uz kurām pilnībā attiecas pamattiesību garantijas. Līdz ar to Kopienas judikatūrā daži OLAF izmeklēšanas pasākumi kvalificēti kā sagatavošanas pasākumi, kas nerada nelabvēlīgu iedarbību un tādējādi nav atceļami (2). Tomēr procedūras prasību būtiski pārkāpumi iepriekšējā izmeklēšanā var ietekmēt galīgā, pamatojoties uz OLAF izmeklēšanu pieņemtā, lēmuma likumību (3). Turklāt tie var nozīmēt Komisijas saukšanu pie atbildības. |
| --- | --- |

2.

Uzraudzības komiteja (turpmāk “UK”) atgādina OLAF specifiku: tas ir izmeklēšanas dienests; tas sākotnēji rīkojas administratīvi; vajadzības gadījumā turpinājums var būt tiesas, finanšu vai disciplināras procedūras, uz kurām pilnībā attiecas pamattiesību garantijas. Līdz ar to Kopienas judikatūrā daži OLAF izmeklēšanas pasākumi kvalificēti kā sagatavošanas pasākumi, kas nerada nelabvēlīgu iedarbību un tādējādi nav atceļami (2). Tomēr procedūras prasību būtiski pārkāpumi iepriekšējā izmeklēšanā var ietekmēt galīgā, pamatojoties uz OLAF izmeklēšanu pieņemtā, lēmuma likumību (3). Turklāt tie var nozīmēt Komisijas saukšanu pie atbildības.

| 3. | Tāpēc ir absolūti nepieciešams, lai OLAF izmeklēšanas administratīvajā posmā tiktu ievērotas procesuālās garantijas. Turklāt UK uzskata, ka OLAF darba efektivitāte un lietderība ir tieši atkarīga no pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanas. Tas ir svarīgi arī no OLAF reputācijas viedokļa. Ja ir šaubas par to, vai OLAF ir uzticības vērts, ir lielāka iespēja, ka tam būs jāsaskaras ar spiedienu un neatkarības mazināšanos. |
| --- | --- |

3.

Tāpēc ir absolūti nepieciešams, lai OLAF izmeklēšanas administratīvajā posmā tiktu ievērotas procesuālās garantijas. Turklāt UK uzskata, ka OLAF darba efektivitāte un lietderība ir tieši atkarīga no pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanas. Tas ir svarīgi arī no OLAF reputācijas viedokļa. Ja ir šaubas par to, vai OLAF ir uzticības vērts, ir lielāka iespēja, ka tam būs jāsaskaras ar spiedienu un neatkarības mazināšanos.

1.1.   
  Atzinuma mērķis un metode

| 4. | UK ir pastāvīgi uzsvērusi, ka procesuālajiem noteikumiem jābūt pietiekami precīziem un piemērotiem dažādiem izmeklēšanas posmiem. Skaidru noteikumu kopuma ievērošana dod iespēju nodrošināt gan izmeklēšanas kvalitāti, efektivitāti, pārredzamību un neatkarību, gan likumību un tiesisko noteiktību. |
| --- | --- |

4.

UK ir pastāvīgi uzsvērusi, ka procesuālajiem noteikumiem jābūt pietiekami precīziem un piemērotiem dažādiem izmeklēšanas posmiem. Skaidru noteikumu kopuma ievērošana dod iespēju nodrošināt gan izmeklēšanas kvalitāti, efektivitāti, pārredzamību un neatkarību, gan likumību un tiesisko noteiktību.

| 5. | Šie noteikumi ir daļēji ietverti pašreizējos tiesību aktos un norādījumos, kas iekļauti OLAF Darba operatīvo procedūru rokasgrāmatā (turpmāk “Rokasgrāmata”). Tomēr piemērojamie principi ir izkaisīti pa dažādiem aktiem (Regula (EK) Nr. 1073/1999 un Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96, Iestāžu nolīgums, Civildienesta noteikumi u. c.), un ir nepieciešami precizējumi. Šajā jautājumā UK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai, reformējot Regulu (EK) Nr. 1073/1999, tiktu juridiski precizētas OLAF pilnvaras (4). UK cer, ka šis atzinums dos ieguldījumu attiecīgajās apspriedēs. |
| --- | --- |

5.

Šie noteikumi ir daļēji ietverti pašreizējos tiesību aktos un norādījumos, kas iekļauti OLAF Darba operatīvo procedūru rokasgrāmatā (turpmāk “Rokasgrāmata”). Tomēr piemērojamie principi ir izkaisīti pa dažādiem aktiem (Regula (EK) Nr. 1073/1999 un Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96, Iestāžu nolīgums, Civildienesta noteikumi u. c.), un ir nepieciešami precizējumi. Šajā jautājumā UK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai, reformējot Regulu (EK) Nr. 1073/1999, tiktu juridiski precizētas OLAF pilnvaras (4). UK cer, ka šis atzinums dos ieguldījumu attiecīgajās apspriedēs.

| 6. | Ņemot vērā regulāri veiktajā izmeklēšanu uzraudzībā gūto pieredzi un ievērojot ES tiesu atzinumu par šīs uzraudzības lomu, kā atzīmēts lietas Franchet un Byk/Komisija spriedumā (5), UK izvērtēja 28 izmeklēšanas, kurās OLAF laikā no 2009. gada decembra līdz 2010. oktobrim valstu tiesu iestādēm nosūtīja informāciju (6), jo īpaši vērtējot Tieslietu un juridisko konsultāciju nodaļas sagatavotos izmeklēšanas ziņojumus un kopsavilkumus, kuros apkopots, kā izmeklēšanas gaitā ievērotas noteiktas procesuālās garantijas (7). UK analizēja arī pašreizējo tiesisko regulējumu un praksi, kā arī tiesību aktu priekšlikumus saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu (8). |
| --- | --- |

6.

Ņemot vērā regulāri veiktajā izmeklēšanu uzraudzībā gūto pieredzi un ievērojot ES tiesu atzinumu par šīs uzraudzības lomu, kā atzīmēts lietas Franchet un Byk/Komisija spriedumā (5), UK izvērtēja 28 izmeklēšanas, kurās OLAF laikā no 2009. gada decembra līdz 2010. oktobrim valstu tiesu iestādēm nosūtīja informāciju (6), jo īpaši vērtējot Tieslietu un juridisko konsultāciju nodaļas sagatavotos izmeklēšanas ziņojumus un kopsavilkumus, kuros apkopots, kā izmeklēšanas gaitā ievērotas noteiktas procesuālās garantijas (7). UK analizēja arī pašreizējo tiesisko regulējumu un praksi, kā arī tiesību aktu priekšlikumus saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu (8).

| 7. | Ar šo atzinumu UK sniedz savus ieteikumus, kuru mērķis ir precizēt, kā piemērojami vispārīgie principi, kuriem jābūt OLAF pilnvaru īstenošanas pamatā, kā arī dažādos izmeklēšanas posmos nodrošināmās procesuālās garantijas. Šim atzinumam ir pievienoti vairāki pielikumi, kuru vidū ir analīzes struktūras priekšlikums, ko izmeklētāji varētu izmantot kā palīgu attiecībā uz pamattiesību un procesuālo tiesību ievērošanu (9). |
| --- | --- |

7.

Ar šo atzinumu UK sniedz savus ieteikumus, kuru mērķis ir precizēt, kā piemērojami vispārīgie principi, kuriem jābūt OLAF pilnvaru īstenošanas pamatā, kā arī dažādos izmeklēšanas posmos nodrošināmās procesuālās garantijas. Šim atzinumam ir pievienoti vairāki pielikumi, kuru vidū ir analīzes struktūras priekšlikums, ko izmeklētāji varētu izmantot kā palīgu attiecībā uz pamattiesību un procesuālo tiesību ievērošanu (9).

2.   VISPĀRĪGIE PRINCIPI, KAS JĀIEVĒRO OLAF

| 8. | OLAF izmeklēšana jāveic saskaņā ar vairākiem noteikumiem un principiem: likumīgums, samērīgums, neitralitāte, objektivitāte, taisnīgums, saprātīgs ilgums, nevainīguma prezumpcijas, konfidencialitātes un dienesta noslēpuma ievērošana u. c. UK izvēlējās vērtēt tikai tos, kuri var ietekmēt neatkarību un par kuriem attiecībā uz OLAF ir iedibināta judikatūra. |
| --- | --- |

8.

OLAF izmeklēšana jāveic saskaņā ar vairākiem noteikumiem un principiem: likumīgums, samērīgums, neitralitāte, objektivitāte, taisnīgums, saprātīgs ilgums, nevainīguma prezumpcijas, konfidencialitātes un dienesta noslēpuma ievērošana u. c. UK izvēlējās vērtēt tikai tos, kuri var ietekmēt neatkarību un par kuriem attiecībā uz OLAF ir iedibināta judikatūra.

| 9. | UK vēlas arī atgādināt, ka OLAF darbiniekiem ir iespēja vērsties pie UK priekšsēdētāja ar jebkuru faktisko informāciju vai pierādījumiem par iespējamām prettiesiskām darbībām vai smagiem pārkāpumiem saistībā ar amata pienākumu pildīšanu OLAF, par ko viņiem kļuvis zināms (10). |
| --- | --- |

9.

UK vēlas arī atgādināt, ka OLAF darbiniekiem ir iespēja vērsties pie UK priekšsēdētāja ar jebkuru faktisko informāciju vai pierādījumiem par iespējamām prettiesiskām darbībām vai smagiem pārkāpumiem saistībā ar amata pienākumu pildīšanu OLAF, par ko viņiem kļuvis zināms (10).

2.1.   
  Neitralitātes nepieciešamība izmeklēšanā

| 10. | Neitralitātes nepieciešamība izmeklēšanā ir tieši saistīta ar OLAF darbības neatkarību. Tā nozīmē, ka darbiniekiem nedrīkst būt nekādu aizspriedumu un interešu konfliktu (11). ES tiesas pēdējo minēto jēdzienu ir interpretējušas plaši, sniedzot šādu definīciju: “jebkuri apstākļi, kas ierēdnim, kuram jāpieņem lēmums kādā jautājumā, saprātīgi spriežot, būtu jāuztver kā tādi, kas trešo personu skatījumā varētu ietekmēt viņa neatkarību attiecīgajā jautājumā” (12). |
| --- | --- |

10.

Neitralitātes nepieciešamība izmeklēšanā ir tieši saistīta ar OLAF darbības neatkarību. Tā nozīmē, ka darbiniekiem nedrīkst būt nekādu aizspriedumu un interešu konfliktu (11). ES tiesas pēdējo minēto jēdzienu ir interpretējušas plaši, sniedzot šādu definīciju: “jebkuri apstākļi, kas ierēdnim, kuram jāpieņem lēmums kādā jautājumā, saprātīgi spriežot, būtu jāuztver kā tādi, kas trešo personu skatījumā varētu ietekmēt viņa neatkarību attiecīgajā jautājumā” (12).

| 11. | UK pauž nozēlu, ka, neraugoties uz tās atkārtotiem ieteikumiem (13), OLAF veiktie pasākumi, lai ieviestu spēcīgus iekšējās kontroles mehānismus, kas nepieciešami, lai novērstu OLAF neatkarību un reputāciju apdraudošus interešu konfliktus, joprojām ir nepietiekami. Rokasgrāmatā ir paredzēts, ka izmeklētājiem ir pienākums informēt ģenerāldirektoru par iespējamu interešu konfliktu, taču nav norādīts pienākums no lietas materiāliem izslēgt secinājumus, kas varētu ietekmēt izmeklēšanas ziņojuma objektivitāti (14). UK konstatēja, ka ir bijuši gadījumi, kuros izmeklēšanas gaitā izmeklētājs ir atstādināts no amata pienākumu veikšanas, nenorādot attiecīgo pamatojumu. UK uzskata, ka pamatojuma sniegšana ir būtiski svarīga, lai būtu zināmi iemesli, kuru dēļ izmeklētāju var izslēgt no konkrētas izmeklēšanas. |
| --- | --- |

11.

UK pauž nozēlu, ka, neraugoties uz tās atkārtotiem ieteikumiem (13), OLAF veiktie pasākumi, lai ieviestu spēcīgus iekšējās kontroles mehānismus, kas nepieciešami, lai novērstu OLAF neatkarību un reputāciju apdraudošus interešu konfliktus, joprojām ir nepietiekami. Rokasgrāmatā ir paredzēts, ka izmeklētājiem ir pienākums informēt ģenerāldirektoru par iespējamu interešu konfliktu, taču nav norādīts pienākums no lietas materiāliem izslēgt secinājumus, kas varētu ietekmēt izmeklēšanas ziņojuma objektivitāti (14). UK konstatēja, ka ir bijuši gadījumi, kuros izmeklēšanas gaitā izmeklētājs ir atstādināts no amata pienākumu veikšanas, nenorādot attiecīgo pamatojumu. UK uzskata, ka pamatojuma sniegšana ir būtiski svarīga, lai būtu zināmi iemesli, kuru dēļ izmeklētāju var izslēgt no konkrētas izmeklēšanas.

Ir jāstiprina pašreizējie mehānismi, ar kuriem kontrolē izmeklēšanas neitralitāti:

| i) | lēmumam izmeklēšanas gaitā atstādināt OLAF izmeklētāju no amata pienākumu veikšanas ir jābūt pienācīgi pamatotam; |
| --- | --- |

i)

lēmumam izmeklēšanas gaitā atstādināt OLAF izmeklētāju no amata pienākumu veikšanas ir jābūt pienācīgi pamatotam;

| ii) | Rokasgrāmatā jāparedz pienākums, ka tad, ja atklājas interešu konflikts, no lietas materiāliem jāizslēdz secinājumi, kas varētu būt neobjektīvi. |
| --- | --- |

ii)

Rokasgrāmatā jāparedz pienākums, ka tad, ja atklājas interešu konflikts, no lietas materiāliem jāizslēdz secinājumi, kas varētu būt neobjektīvi.

UK ir gandarīta, ka neitralitātes princips ir iekļauts garantijās, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformas priekšlikumos (15).

2.2.   
  Saprātīgs izmeklēšanas ilgums

| 12. | Attiecīgo personu tiesības uz OLAF lietas izskatīšanu saprātīgā termiņā ir garantētas Hartas 41. pantā. |
| --- | --- |

12.

Attiecīgo personu tiesības uz OLAF lietas izskatīšanu saprātīgā termiņā ir garantētas Hartas 41. pantā.

| 13. | Izmeklēšana, kas ir nesamērīgi ilga salīdzinājumā ar lietas apstākļiem un sarežģītību, var būtiski negatīvi ietekmēt gan attiecīgo personu tiesības uz aizstāvību, gan pēc izmeklēšanas veicamos pasākumus. Tā, piemēram, attiecībā uz Komisijas pārbaudēm konkurences jomā Tiesa ir atzinusi, ka, jo ilgāks laiks pagājis, jo pierādījumu – it īpaši aizstāvības liecinieku liecību – iegūšana kļūst sarežģītāka vai vispār neiespējama (16). Tāpat turpmāko administratīvo, disciplināro vai tiesas pasākumu īstenošanu var apdraudēt jo īpaši attiecīgie noilguma termiņi (17), valsts tiesu iestāžu motivācijas trūkums izskatīt pārāk sen notikušus faktus tajās valstīs, kurās tiek ņemta vērā tiesvedības lietderība, vai saprātīga termiņa pārsniegšana administratīvajā procedūrā (18). |
| --- | --- |

13.

Izmeklēšana, kas ir nesamērīgi ilga salīdzinājumā ar lietas apstākļiem un sarežģītību, var būtiski negatīvi ietekmēt gan attiecīgo personu tiesības uz aizstāvību, gan pēc izmeklēšanas veicamos pasākumus. Tā, piemēram, attiecībā uz Komisijas pārbaudēm konkurences jomā Tiesa ir atzinusi, ka, jo ilgāks laiks pagājis, jo pierādījumu – it īpaši aizstāvības liecinieku liecību – iegūšana kļūst sarežģītāka vai vispār neiespējama (16). Tāpat turpmāko administratīvo, disciplināro vai tiesas pasākumu īstenošanu var apdraudēt jo īpaši attiecīgie noilguma termiņi (17), valsts tiesu iestāžu motivācijas trūkums izskatīt pārāk sen notikušus faktus tajās valstīs, kurās tiek ņemta vērā tiesvedības lietderība, vai saprātīga termiņa pārsniegšana administratīvajā procedūrā (18).

| 14. | Saskaņā ar UK vērojumiem izmeklēšanas ilguma palielināšanos ietekmē vairāki faktori:






  a) | dažu izmeklēšanu pārvaldības trūkumi, piemēram, vairākkārtēja atbildīgo personu maiņa. UK nenoliedz to, ka OLAF var būt jāsaskaras ar administratīvām grūtībām, taču atgādina, ka tā rezultātā nedrīkst ciest izmeklēšanā iesaistītās personas (19); |
| --- | --- | --- |

14.

Saskaņā ar UK vērojumiem izmeklēšanas ilguma palielināšanos ietekmē vairāki faktori:

a)

dažu izmeklēšanu pārvaldības trūkumi, piemēram, vairākkārtēja atbildīgo personu maiņa. UK nenoliedz to, ka OLAF var būt jāsaskaras ar administratīvām grūtībām, taču atgādina, ka tā rezultātā nedrīkst ciest izmeklēšanā iesaistītās personas (19);

| b) | nepietiekama vadības līmeņa kontrole attiecībā uz izmeklēšanas ilguma faktiskajiem iemesliem (20), izmeklēšanas pabeigšanas termiņu aplēsēm, veicamo izmeklēšanas pasākumu plānošanu (21) un izmeklēšanu faktisko norisi (piemēram, UK konstatēja, ka dažās izmeklēšanās ir bijuši līdz pat gadu ilgi nepamatoti dīkie periodi (22). |
| --- | --- |

b)

nepietiekama vadības līmeņa kontrole attiecībā uz izmeklēšanas ilguma faktiskajiem iemesliem (20), izmeklēšanas pabeigšanas termiņu aplēsēm, veicamo izmeklēšanas pasākumu plānošanu (21) un izmeklēšanu faktisko norisi (piemēram, UK konstatēja, ka dažās izmeklēšanās ir bijuši līdz pat gadu ilgi nepamatoti dīkie periodi (22).

| 15. | UK arī konstatēja, ka dažās lietās izmeklēšanas gaitas fiksēšanai tika sagatavoti periodiski ziņojumi (par 3 vai 18 mēnešu laikposmu). Tomēr tie ne vienmēr attiecas uz visu izmeklēšanas periodu, un aplēses par izmeklēšanas pabeigšanai nepieciešamo laiku dažkārt ir pārāk hipotētiskas (23). |
| --- | --- |

15.

UK arī konstatēja, ka dažās lietās izmeklēšanas gaitas fiksēšanai tika sagatavoti periodiski ziņojumi (par 3 vai 18 mēnešu laikposmu). Tomēr tie ne vienmēr attiecas uz visu izmeklēšanas periodu, un aplēses par izmeklēšanas pabeigšanai nepieciešamo laiku dažkārt ir pārāk hipotētiskas (23).

UK konstatē, ka, neraugoties uz tās atkārtotiem ieteikumiem, pasākumi, kas ieviesti ar mērķi nodrošināt izmeklēšanas ilguma regulāru kontroli, netiek piemēroti pietiekami sistemātiski.

UK atgādina, ka nepieciešams:

| i) | vairāk kontrolēt deviņu mēnešu ziņojumu sagatavošanu (24) un attiecībā uz laiku pēc tam – ieviest regulāru ziņojumu sistēmu; |
| --- | --- |

i)

vairāk kontrolēt deviņu mēnešu ziņojumu sagatavošanu (24) un attiecībā uz laiku pēc tam – ieviest regulāru ziņojumu sistēmu;

| ii) | ieviest mehānismu, ar kuru tiek uzrādīti periodi, kuros ilgāk par trim mēnešiem nav notikusi nekāda operatīvā darbība (“trīs mēnešu saraksts” (25) apvienojumā ar automātisku ziņojumu Lietu pārvaldības sistēmā (CMS)). |
| --- | --- |

ii)

ieviest mehānismu, ar kuru tiek uzrādīti periodi, kuros ilgāk par trim mēnešiem nav notikusi nekāda operatīvā darbība (“trīs mēnešu saraksts” (25) apvienojumā ar automātisku ziņojumu Lietu pārvaldības sistēmā (CMS)).

UK konstatē, ka regulāras operatīvās sanāksmes ir uzlabojušas izmeklēšanas ilguma pārvaldību (26), un atbalsta to rīkošanu.

UK ir gandarīta, ka izmeklēšanas saprātīga ilguma princips ir iekļauts garantijās, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformas priekšlikumos (27).

2.3.   
  Izmeklēšanas konfidencialitāte

| 16. | Izmeklēšanas konfidencialitāte ir noteikta Regulas (EK) Nr. 1073/1999 8. pantā. Tā izriet arī no labas pārvaldības principa, kas noteikts Hartā (personas tiesības uz lietu izskatīšanu, ievērojot konfidencialitāti (28). Konfidencialitātes mērķis ir nodrošināt izmeklēšanas slepenību, ievērot nevainības prezumpciju (īpaši attiecībā uz OLAF izmeklēšanas skarto ierēdņu un citu darbinieku reputāciju (29) un nodrošināt personas datu konfidencialitāti (30). |
| --- | --- |

16.

Izmeklēšanas konfidencialitāte ir noteikta Regulas (EK) Nr. 1073/1999 8. pantā. Tā izriet arī no labas pārvaldības principa, kas noteikts Hartā (personas tiesības uz lietu izskatīšanu, ievērojot konfidencialitāti (28). Konfidencialitātes mērķis ir nodrošināt izmeklēšanas slepenību, ievērot nevainības prezumpciju (īpaši attiecībā uz OLAF izmeklēšanas skarto ierēdņu un citu darbinieku reputāciju (29) un nodrošināt personas datu konfidencialitāti (30).

| 17. | UK konstatē, ka Rokasgrāmatā nav skaidru norādījumu par to, kā konkrēti pildāms konfidencialitātes pienākums. |
| --- | --- |

17.

UK konstatē, ka Rokasgrāmatā nav skaidru norādījumu par to, kā konkrēti pildāms konfidencialitātes pienākums.

| 18. | Konkrētāk, attiecībā uz informācijas nodošanu ir jānošķir divu veidu situācijas: gadījumi, kuros OLAF būs jānodod informācija ES iestādēm un/vai valstu iestādēm, un gadījumi, kuros OLAF jāatbild uz trešās personas informācijas pieprasījumu. |
| --- | --- |

18.

Konkrētāk, attiecībā uz informācijas nodošanu ir jānošķir divu veidu situācijas: gadījumi, kuros OLAF būs jānodod informācija ES iestādēm un/vai valstu iestādēm, un gadījumi, kuros OLAF jāatbild uz trešās personas informācijas pieprasījumu.

—   Informācijas nodošana, ko veic OLAF

| 19. | OLAF izmeklēšanas informācijas paziņošanas gadījumā ir jāievēro divi kumulatīvi nosacījumi: i) princips “vajadzība zināt” (need to know) attiecībā uz saņēmēju un ii) konkrētie informācijas nodošanas mērķi (piemēram, nodrošināt izmeklēšanas pēcpasākumu veikšanu, reģistrēt kādu saimniecisko subjektu Agrīnās brīdināšanas sistēmā utt.) (31). |
| --- | --- |

19.

OLAF izmeklēšanas informācijas paziņošanas gadījumā ir jāievēro divi kumulatīvi nosacījumi: i) princips “vajadzība zināt” (need to know) attiecībā uz saņēmēju un ii) konkrētie informācijas nodošanas mērķi (piemēram, nodrošināt izmeklēšanas pēcpasākumu veikšanu, reģistrēt kādu saimniecisko subjektu Agrīnās brīdināšanas sistēmā utt.) (31).

| 20. | UK konstatē, ka šis skaidrības trūkums rada neviendabīgu praksi izplatīšanas sarakstu (dissemination sheet) sagatavošanā, kad jānorāda iestāžu vai dalībvalstu personas, kuras, ņemot vērā to pienākumus, jāinformē par OLAF izmeklēšanas ietvaros paziņoto vai iegūto informāciju. Šie saraksti tiek sagatavoti ne visās izmeklēšanās un neaptver visu nodoto informāciju. |
| --- | --- |

20.

UK konstatē, ka šis skaidrības trūkums rada neviendabīgu praksi izplatīšanas sarakstu (dissemination sheet) sagatavošanā, kad jānorāda iestāžu vai dalībvalstu personas, kuras, ņemot vērā to pienākumus, jāinformē par OLAF izmeklēšanas ietvaros paziņoto vai iegūto informāciju. Šie saraksti tiek sagatavoti ne visās izmeklēšanās un neaptver visu nodoto informāciju.

| 21. | UK ir konstatējusi arī kļūdas informācijas nodošanā (32). |
| --- | --- |

21.

UK ir konstatējusi arī kļūdas informācijas nodošanā (32).

—   OLAF atbilde uz trešās personas informācijas pieprasījumu/pieprasījumu piekļūt dokumentiem

| 22. | OLAF bieži saņem trešo personu informācijas pieprasījumus un pieprasījumus piekļūt dokumentiem gan attiecībā uz izskatīšanā esošām, gan pabeigtām lietām. ES tiesas nesen atzina, ka tad, ja pieprasījums pamatojas uz Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un tā mērķis ir piekļūt dokumentiem, kuros ir personas dati, ir pilnībā piemērojami noteikumi, kas ietverti Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (33). |
| --- | --- |

22.

OLAF bieži saņem trešo personu informācijas pieprasījumus un pieprasījumus piekļūt dokumentiem gan attiecībā uz izskatīšanā esošām, gan pabeigtām lietām. ES tiesas nesen atzina, ka tad, ja pieprasījums pamatojas uz Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un tā mērķis ir piekļūt dokumentiem, kuros ir personas dati, ir pilnībā piemērojami noteikumi, kas ietverti Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (33).

| 23. | Turklāt UK atzīmē, ka valsts atbalsta jomā ES tiesas ir atzinušas, ka attiecībā uz Komisijas izmeklēšanu dokumentiem pastāv vispārēja konfidencialitātes prezumpcija. Gadījumos, kad Komisija noraida pieprasījumu piekļūt dokumentiem, šī prezumpcija var atbrīvot to no pienākuma par katru dokumentu sniegt paskaidrojumu par to, kādā veidā piekļuve attiecīgajam dokumentam varētu konkrēti un reāli kaitēt izmeklēšanas darbībām, un vienāda rakstura dokumentu kategorijai ļauj izmantot vienu kopīgu paskaidrojumu (34). UK interesētu, vai šī argumentācija varētu būt attiecināma arī uz OLAF izmeklēšanu. |
| --- | --- |

23.

Turklāt UK atzīmē, ka valsts atbalsta jomā ES tiesas ir atzinušas, ka attiecībā uz Komisijas izmeklēšanu dokumentiem pastāv vispārēja konfidencialitātes prezumpcija. Gadījumos, kad Komisija noraida pieprasījumu piekļūt dokumentiem, šī prezumpcija var atbrīvot to no pienākuma par katru dokumentu sniegt paskaidrojumu par to, kādā veidā piekļuve attiecīgajam dokumentam varētu konkrēti un reāli kaitēt izmeklēšanas darbībām, un vienāda rakstura dokumentu kategorijai ļauj izmantot vienu kopīgu paskaidrojumu (34). UK interesētu, vai šī argumentācija varētu būt attiecināma arī uz OLAF izmeklēšanu.

UK uzskata, ka OLAF būtu sistemātiski jāsagatavo izplatīšanas saraksti par katru informācijas nodošanas reizi, norādot: i) iestāžu vai dalībvalstu personas, kuras, ņemot vērā to pienākumus, jāinformē; un ii) nodošanas mērķi, lai būtu iespējams kontrolēt konfidencialitātes principa ievērošanu.

UK vēlas, lai tai būtu pieejami šie saraksti un līdz ar to tā varētu izpildīt savu uzdevumu nodrošināt konfidencialitātes ievērošanu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1073/1999 8. panta 4. punktā.

Kad trešās personas pieprasa informāciju vai prasa piekļūt dokumentiem saistībā ar izmeklēšanu, OLAF ir jāņem vērā, ka tam jāievēro tiesību akti par personas datu aizsardzību.

3.   PROCESUĀLĀS GARANTIJAS

| 24. | Fakti, kurus izmeklē OLAF, bieži vien ir nopietna rakstura un attiecīgajām personām var radīt nopietnas sekas, tostarp kriminālvajāšanu. Tāpēc gan attiecīgo personu interesēs, gan tāpēc, lai kompetentās iestādes varētu efektīvi veikt izmeklēšanas pēcpasākumus, ir precīzi jānosaka dažādos izmeklēšanas posmos piemērojamās procesuālās garantijas un jāstiprina to ievērošana. |
| --- | --- |

24.

Fakti, kurus izmeklē OLAF, bieži vien ir nopietna rakstura un attiecīgajām personām var radīt nopietnas sekas, tostarp kriminālvajāšanu. Tāpēc gan attiecīgo personu interesēs, gan tāpēc, lai kompetentās iestādes varētu efektīvi veikt izmeklēšanas pēcpasākumus, ir precīzi jānosaka dažādos izmeklēšanas posmos piemērojamās procesuālās garantijas un jāstiprina to ievērošana.

| 25. | UK savā analīzē ir nodalījusi iekšējo izmeklēšanu no ārējās izmeklēšanas, jo atšķiras šo izmeklēšanu procesuālo garantiju piemērošanas kārtība. |
| --- | --- |

25.

UK savā analīzē ir nodalījusi iekšējo izmeklēšanu no ārējās izmeklēšanas, jo atšķiras šo izmeklēšanu procesuālo garantiju piemērošanas kārtība.

3.1.   
  Iekšējā izmeklēšana

3.1.1.   Izmeklēšanas sākšanas posms

3.1.1.1.   Attiecīgās personas tiesības tikt informētai par personisko saistību ar izmeklēšanu

| 26. | Informēšanas termiņš – attiecīgā persona jāinformē “ātri” vai “kolīdz” izmeklēšanā atklājas šīs personas iespējamā saistība ar lietu (35). Analizētajās lietās attiecīgās personas tika informētas divu/triju nedēļu līdz divu mēnešu laikā. Šis ilgums šķiet saprātīgs. |
| --- | --- |

26.

Informēšanas termiņš – attiecīgā persona jāinformē “ātri” vai “kolīdz” izmeklēšanā atklājas šīs personas iespējamā saistība ar lietu (35). Analizētajās lietās attiecīgās personas tika informētas divu/triju nedēļu līdz divu mēnešu laikā. Šis ilgums šķiet saprātīgs.

| 27. | Lēmums informēšanu atlikt – informēšanu var atlikt, ja tā varētu kaitēt izmeklēšanai. Prasība sniegt rakstveida pamatojumu (36) dod iespēju pārbaudīt šā izņēmuma piemērošanas iemeslu esību un būtiskumu, tādējādi novēršot patvaļīgas pieejas risku. |
| --- | --- |

27.

Lēmums informēšanu atlikt – informēšanu var atlikt, ja tā varētu kaitēt izmeklēšanai. Prasība sniegt rakstveida pamatojumu (36) dod iespēju pārbaudīt šā izņēmuma piemērošanas iemeslu esību un būtiskumu, tādējādi novēršot patvaļīgas pieejas risku.

Vēstule, ar kuru attiecīgo personu informē par izmeklēšanas sākšanu un par faktiem, kas uz šo personu attiecas, nodrošinātu, ka ir ievērotas personas tiesības tikt informētai. UK pozitīvi vērtē to, ka Rokasgrāmatā ir ietverta prasība rakstveidā pamatot lēmumu atlikt attiecīgās personas informēšanu.

3.1.2.   Izmeklēšanas posms

3.1.2.1.   Nepieciešamība OLAF darbiniekiem būt pilnvarotiem

| 28. | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 6. panta 2. un 3. punktu OLAF darbiniekiem dalībai katrā izmeklēšanā ir jābūt rakstiskam pilnvarojumam un katrā izmeklēšanā ir jābūt pilnvarojumam, kurā norādīts tās priekšmets (37). Attiecībā uz pārbaudēm uz vietas saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 papildus rakstiskajam pilnvarojumam ir jābūt dokumentam, kurā norādīts pārbaudes priekšmets un mērķis (38). |
| --- | --- |

28.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 6. panta 2. un 3. punktu OLAF darbiniekiem dalībai katrā izmeklēšanā ir jābūt rakstiskam pilnvarojumam un katrā izmeklēšanā ir jābūt pilnvarojumam, kurā norādīts tās priekšmets (37). Attiecībā uz pārbaudēm uz vietas saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 papildus rakstiskajam pilnvarojumam ir jābūt dokumentam, kurā norādīts pārbaudes priekšmets un mērķis (38).

3.1.2.2.   Attiecīgās personas tiesības paust savu viedokli par visiem uz šo personu attiecīgiem faktiem

| 29. | Pēc izmeklēšanas pabeigšanas nedrīkst izdarīt secinājumus, kuros minēts konkrētas personas vārds, ja tai nav dota iespēja paust savu viedokli par visiem faktiem, kas uz to attiecas (39). |
| --- | --- |

29.

Pēc izmeklēšanas pabeigšanas nedrīkst izdarīt secinājumus, kuros minēts konkrētas personas vārds, ja tai nav dota iespēja paust savu viedokli par visiem faktiem, kas uz to attiecas (39).

| 30. | Pienākums informēt attiecīgo personu – lai varētu reāli izmantot tiesības paust viedokli, attiecīgajai personai ir jābūt zināmiem visiem uz to attiecīgajiem faktiem. No tā izriet, ka OLAF ir pienākums personai mutiski vai rakstveidā darīt zināmus šos faktus un attiecīgi arī pienākums fiksēt šīs personas apsvērumus (40). |
| --- | --- |

30.

Pienākums informēt attiecīgo personu – lai varētu reāli izmantot tiesības paust viedokli, attiecīgajai personai ir jābūt zināmiem visiem uz to attiecīgajiem faktiem. No tā izriet, ka OLAF ir pienākums personai mutiski vai rakstveidā darīt zināmus šos faktus un attiecīgi arī pienākums fiksēt šīs personas apsvērumus (40).

| 31. | Sniegtajai informācijai ir jābūt . Līdz ar to, ja izmeklēšanas gaitā parādās jauni apgalvojumi, attiecīgā persona par tiem jāinformē vēlākais tās nopratināšanas dienā. Attiecīgajai personai vajadzības gadījumā ir iespēja pēc tam iesniegt skaidrojumus rakstveidā vai pieprasīt jaunu nopratināšanu (41). Rokasgrāmatā šāda iespēja nav paredzēta. |
| --- | --- |

31.

Sniegtajai informācijai ir jābūt . Līdz ar to, ja izmeklēšanas gaitā parādās jauni apgalvojumi, attiecīgā persona par tiem jāinformē vēlākais tās nopratināšanas dienā. Attiecīgajai personai vajadzības gadījumā ir iespēja pēc tam iesniegt skaidrojumus rakstveidā vai pieprasīt jaunu nopratināšanu (41). Rokasgrāmatā šāda iespēja nav paredzēta.

| 32. | Ja parādās jauni apgalvojumi, izmeklētājiem tie jānoformulē tā, lai tos nošķirtu no iepriekšējiem apgalvojumiem (42). Komisija jau vienreiz tika atzīta par vainīgu lietā, kurā ES tiesas konstatēja, ka attiecīgā persona nebija informēta par izmeklēšanas laikā pret to izvirzītu atsevišķu un konkrētu apgalvojumu, ko OLAF bija izskatījis un pēc tam minējis savā galīgajā ziņojumā (43). |
| --- | --- |

32.

Ja parādās jauni apgalvojumi, izmeklētājiem tie jānoformulē tā, lai tos nošķirtu no iepriekšējiem apgalvojumiem (42). Komisija jau vienreiz tika atzīta par vainīgu lietā, kurā ES tiesas konstatēja, ka attiecīgā persona nebija informēta par izmeklēšanas laikā pret to izvirzītu atsevišķu un konkrētu apgalvojumu, ko OLAF bija izskatījis un pēc tam minējis savā galīgajā ziņojumā (43).

| 33. | Pienākums dot attiecīgajai personai iespēju paust tās viedokli – OLAF ir jādara viss nepieciešamais, lai dotu attiecīgajai personai iespēju paust tās viedokli pirms nopratināšanas, tās laikā un pēc tam:






  a) | pirms nopratināšanas:






  — | saprātīgā termiņā nosūtīt uzaicinājuma vēstuli, lai attiecīgajai personai dotu iespēju veikt nepieciešamo, lai izraudzītos pavadošo personu un/vai norādītu izvēlēto valodu, |
| --- | --- | --- | --- |

33.

Pienākums dot attiecīgajai personai iespēju paust tās viedokli – OLAF ir jādara viss nepieciešamais, lai dotu attiecīgajai personai iespēju paust tās viedokli pirms nopratināšanas, tās laikā un pēc tam:

a)

pirms nopratināšanas:

—

saprātīgā termiņā nosūtīt uzaicinājuma vēstuli, lai attiecīgajai personai dotu iespēju veikt nepieciešamo, lai izraudzītos pavadošo personu un/vai norādītu izvēlēto valodu,

| — | vēstules saturam jābūt pietiekami precīzam, jo īpaši attiecīgo faktu ziņā, |
| --- | --- |

—

vēstules saturam jābūt pietiekami precīzam, jo īpaši attiecīgo faktu ziņā,

| — | vēstule jāsagatavo attiecīgās personas dzimtajā valodā vai valodā, kurā šai personai ir padziļinātas zināšanas; |
| --- | --- |

—

vēstule jāsagatavo attiecīgās personas dzimtajā valodā vai valodā, kurā šai personai ir padziļinātas zināšanas;

| b) | nopratināšanas laikā:






  — | skaidri formulēt apgalvojumus, jo īpaši tad, ja tie ir vairāki; |
| --- | --- | --- |

b)

nopratināšanas laikā:

—

skaidri formulēt apgalvojumus, jo īpaši tad, ja tie ir vairāki;

| c) | pēc nopratināšanas:






  — | attiecīgajai personai jādod reāla iespēja izlasīt un komentēt nopratināšanas protokolu, pievienot tam jebkādus tās rīcībā esošus dokumentus un saņemt šā protokola eksemplāru. |
| --- | --- | --- |

c)

pēc nopratināšanas:

—

attiecīgajai personai jādod reāla iespēja izlasīt un komentēt nopratināšanas protokolu, pievienot tam jebkādus tās rīcībā esošus dokumentus un saņemt šā protokola eksemplāru.

| 34. | UK uzskata, ka OLAF ieviestie noteikumi šajā jomā ir nepietiekami. Ne Rokasgrāmatā, ne nopratināšanas uzaicinājuma vēstules paraugā nav minēts pienākums nosūtīt attiecīgajai personai jaunu kopsavilkumu, ja papildus apgalvojumiem, par ko tā informēta pēc izmeklēšanas sākuma, ir nākuši klāt jauni apgalvojumi. Turklāt Rokasgrāmatā nav norādīts, kādā valodā jāsagatavo nopratināšanas uzaicinājuma vēstule. |
| --- | --- |

34.

UK uzskata, ka OLAF ieviestie noteikumi šajā jomā ir nepietiekami. Ne Rokasgrāmatā, ne nopratināšanas uzaicinājuma vēstules paraugā nav minēts pienākums nosūtīt attiecīgajai personai jaunu kopsavilkumu, ja papildus apgalvojumiem, par ko tā informēta pēc izmeklēšanas sākuma, ir nākuši klāt jauni apgalvojumi. Turklāt Rokasgrāmatā nav norādīts, kādā valodā jāsagatavo nopratināšanas uzaicinājuma vēstule.

| 35. | Turklāt UK ir konstatējusi atsevišķas procesuālās nepilnības praktiskajā piemērošanā (44). |
| --- | --- |

35.

Turklāt UK ir konstatējusi atsevišķas procesuālās nepilnības praktiskajā piemērošanā (44).

| 36. | Lēmums atlikt attiecīgās personas nopratināšanas pienākumu – UK konstatē, ka OLAF šo izņēmumu ir piemērojis maz, tikai pienācīgi pamatotos gadījumos un pēc tam, kad saņemta attiecīgās iestādes ģenerālsekretāra vai priekšsēdētāja piekrišana (45). |
| --- | --- |

36.

Lēmums atlikt attiecīgās personas nopratināšanas pienākumu – UK konstatē, ka OLAF šo izņēmumu ir piemērojis maz, tikai pienācīgi pamatotos gadījumos un pēc tam, kad saņemta attiecīgās iestādes ģenerālsekretāra vai priekšsēdētāja piekrišana (45).

| 37. | Šī iepriekšējā piekrišana darbojas kā aizstāvības tiesību garantija (46). Tomēr, tā kā atbildība tiek dalīta ar attiecīgās iestādes vai struktūras priekšsēdētāju vai ģenerālsekretāru un OLAF iespējas veikt izmeklēšanu ir atkarīgas no šīs iepriekšējās piekrišanas saņemšanas, UK vēlas vērst uzmanību uz riskiem, kas saistīti ar šo formalitāti, kura var apdraudēt OLAF ģenerāldirektora neatkarību, jo īpaši atteikuma vai kavēšanās gadījumos. Šī procedūra var radīt ievērojamu kavēšanos, kas var paralizēt izmeklēšanu un radīt sekas saistībā ar noilgumu. Attiecībā uz divām nesenām lietām UK konstatēja, ka šī procedūra ilga attiecīgi piecus mēnešus un vienu gadu. Līdz ar to aizkavējās izmeklēšanas ziņojumu nodošana valsts tiesu iestādēm (47). UK uzskata, ka minētais ilgums ir pārmērīgs. |
| --- | --- |

37.

Šī iepriekšējā piekrišana darbojas kā aizstāvības tiesību garantija (46). Tomēr, tā kā atbildība tiek dalīta ar attiecīgās iestādes vai struktūras priekšsēdētāju vai ģenerālsekretāru un OLAF iespējas veikt izmeklēšanu ir atkarīgas no šīs iepriekšējās piekrišanas saņemšanas, UK vēlas vērst uzmanību uz riskiem, kas saistīti ar šo formalitāti, kura var apdraudēt OLAF ģenerāldirektora neatkarību, jo īpaši atteikuma vai kavēšanās gadījumos. Šī procedūra var radīt ievērojamu kavēšanos, kas var paralizēt izmeklēšanu un radīt sekas saistībā ar noilgumu. Attiecībā uz divām nesenām lietām UK konstatēja, ka šī procedūra ilga attiecīgi piecus mēnešus un vienu gadu. Līdz ar to aizkavējās izmeklēšanas ziņojumu nodošana valsts tiesu iestādēm (47). UK uzskata, ka minētais ilgums ir pārmērīgs.

UK kopumā atzinīgi vērtē Rokasgrāmatā paredzētos noteikumus (48), taču konstatē, ka praksē ir atsevišķas problēmas.

Tā iesaka OLAF:

| i) | pievērst īpašu uzmanību apgalvojumu skaidram formulējumam; |
| --- | --- |

i)

pievērst īpašu uzmanību apgalvojumu skaidram formulējumam;

| ii) | nopratināšanas protokolā norādīt, vai attiecīgajai personai ir bijusi iespēja saņemt protokola eksemplāru, un gadījumā, ja tā nosūtīšana atlikta, sniegt pamatojumu lēmumā, ko pievieno lietai. |
| --- | --- |

ii)

nopratināšanas protokolā norādīt, vai attiecīgajai personai ir bijusi iespēja saņemt protokola eksemplāru, un gadījumā, ja tā nosūtīšana atlikta, sniegt pamatojumu lēmumā, ko pievieno lietai.

UK uzskata, ka iestādes priekšsēdētāja vai ģenerālsekretāra atteikums vai kavēšanās dot piekrišanu atlikt konkrētas personas nopratināšanu var apdraudēt OLAF darbības neatkarību. UK atbalsta reformas ietvaros ierosinātos grozījumus Regulā (EK) Nr. 1073/1999, lai attiecībā uz konkrēto iestādi būtu tikai informēšanas pienākums (49).

UK, ievērojot tās OLAF neatkarības sarga lomu, vēlas, lai tā tiktu sistemātiski informēta par ikvienu gadījumu, kad iestādes ir atteikušās un/vai vilcinājušās dot piekrišanu atlikt attiecīgās personas nopratināšanu.

3.1.2.3.   Tiesības paust viedokli izvēlētajā oficiālajā valodā

| 38. | Kaut arī šīs tiesības nav tiešā veidā paredzētas pašreizējos tiesību aktos, UK konstatē, ka praksē attiecīgajām personām ir bijusi dota iespēja paust savu viedokli izvēlētajā oficiālajā valodā. Tomēr ir jādod pietiekami ilgs laiks, lai šo izvēli darītu zināmu. |
| --- | --- |

38.

Kaut arī šīs tiesības nav tiešā veidā paredzētas pašreizējos tiesību aktos, UK konstatē, ka praksē attiecīgajām personām ir bijusi dota iespēja paust savu viedokli izvēlētajā oficiālajā valodā. Tomēr ir jādod pietiekami ilgs laiks, lai šo izvēli darītu zināmu.

| 39. | Gadījumos, kad attiecīgās personas ir piekritušas paust viedokli valodā, kas nav dzimtā valoda, tas ir ticis konkrēti norādīts nopratināšanas protokolā, lai arī Rokasgrāmatā tas nav prasīts. Šī uzteicamā prakse dod OLAF iespēju rakstveidā fiksēt piekrišanu un pierādīt, ka persona nepārprotami atteikusies no šo tiesību izmantošanas. |
| --- | --- |

39.

Gadījumos, kad attiecīgās personas ir piekritušas paust viedokli valodā, kas nav dzimtā valoda, tas ir ticis konkrēti norādīts nopratināšanas protokolā, lai arī Rokasgrāmatā tas nav prasīts. Šī uzteicamā prakse dod OLAF iespēju rakstveidā fiksēt piekrišanu un pierādīt, ka persona nepārprotami atteikusies no šo tiesību izmantošanas.

UK pozitīvi vērtē pašreizējo praksi nopratināšanas protokolā norādīt attiecīgās personas izvēlēto valodu. Būtu jāizdara attiecīgi grozījumi Rokasgrāmatā.

UK iesaka ievērot nopratināšanas uzaicinājuma vēstuļu nosūtīšanas termiņu, lai dotu attiecīgajām personām iespēju izmantot to tiesības izvēlēties valodu, kurā tās pauž savu viedokli.

UK ir gandarīta, ka šīs tiesības ir nepārprotami iekļautas Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformā, un atzīmē, ka reformā ir paredzēta arī iespēja lūgt ES ierēdņus un citus darbiniekus paust viedokli oficiālajā valodā, kurā viņiem ir ļoti labas zināšanas.

3.1.2.4.   Attiecīgās personas tiesības saņemt tās izvēlētas personas palīdzību

| 40. | Šīs tiesības pašreizējos tiesību aktos nav tiešā veidā noteiktas. Tomēr praksē OLAF parasti attiecīgajām personām dod iespēju izvēlēties personu, kas tām palīdz. Tāpēc UK atbalsta visu triju iestāžu priekšlikumu šīs tiesības iekļaut procesuālajās garantijās, kas piemērojamas OLAF izmeklēšanā (50). |
| --- | --- |

40.

Šīs tiesības pašreizējos tiesību aktos nav tiešā veidā noteiktas. Tomēr praksē OLAF parasti attiecīgajām personām dod iespēju izvēlēties personu, kas tām palīdz. Tāpēc UK atbalsta visu triju iestāžu priekšlikumu šīs tiesības iekļaut procesuālajās garantijās, kas piemērojamas OLAF izmeklēšanā (50).

| 41. | UK pozitīvi vērtē ar Rokasgrāmatu ieviestos noteikumus par kārtību, kādā attiecīgo personu informē par šo tiesību izmantošanas iespējām (51). Tā uzskata, ka atteikšanās izmantot šīs tiesības arī ir skaidri jānorāda, kā tas jau vairumā gadījumu tiek darīts. Šī uzteicamā prakse dod iespēju darbiniekiem, kas piedalās nopratināšanā, nodrošināt, ka ir ievērotas prasības, saskaņā ar kurām atteikšanās izmantot kādas tiesības ir jāformulē nepārprotamā veidā, tai jānotiek apzināti, t. i., pamatojoties uz apzinātu piekrišanu (52), un tai jānotiek bez piespiešanas (53). |
| --- | --- |

41.

UK pozitīvi vērtē ar Rokasgrāmatu ieviestos noteikumus par kārtību, kādā attiecīgo personu informē par šo tiesību izmantošanas iespējām (51). Tā uzskata, ka atteikšanās izmantot šīs tiesības arī ir skaidri jānorāda, kā tas jau vairumā gadījumu tiek darīts. Šī uzteicamā prakse dod iespēju darbiniekiem, kas piedalās nopratināšanā, nodrošināt, ka ir ievērotas prasības, saskaņā ar kurām atteikšanās izmantot kādas tiesības ir jāformulē nepārprotamā veidā, tai jānotiek apzināti, t. i., pamatojoties uz apzinātu piekrišanu (52), un tai jānotiek bez piespiešanas (53).

UK iesaka ikvienu atteikšanos no tiesībām izmantot attiecīgās personas izvēlēta padomdevēja palīdzību nepārprotami fiksēt nopratināšanas protokolā, kuru paraksta attiecīgā persona. Būtu jāizdara attiecīgi grozījumi Rokasgrāmatā.

3.1.2.5.   Tiesības neliecināt pret sevi

| 42. | Ierēdņiem un citiem darbiniekiem ir pienākums pilnībā sadarboties ar OLAF un sniegt jebkādu izmeklēšanā nepieciešamo palīdzību. Attiecīgi viņiem jāsniedz OLAF darbiniekiem visa noderīgā informācija un paskaidrojumi (54). Saskaņā ar Rokasgrāmatu viņiem kā ieinteresētajām personām ir arī tiesības neliecināt pret sevi (55). Šie divi principi ir skatāmi kopā, kaut arī tiesības neliecināt pret sevi ir ar lielāku nozīmi. Tādējādi uzskatāms, ka attiecīgajai personai nevar piespiest atzīties pārkāpuma izdarīšanā, savukārt pienākums būt lojālam nozīmē, ka persona nevar, piemēram, atteikties ierasties uz OLAF nopratināšanu. |
| --- | --- |

42.

Ierēdņiem un citiem darbiniekiem ir pienākums pilnībā sadarboties ar OLAF un sniegt jebkādu izmeklēšanā nepieciešamo palīdzību. Attiecīgi viņiem jāsniedz OLAF darbiniekiem visa noderīgā informācija un paskaidrojumi (54). Saskaņā ar Rokasgrāmatu viņiem kā ieinteresētajām personām ir arī tiesības neliecināt pret sevi (55). Šie divi principi ir skatāmi kopā, kaut arī tiesības neliecināt pret sevi ir ar lielāku nozīmi. Tādējādi uzskatāms, ka attiecīgajai personai nevar piespiest atzīties pārkāpuma izdarīšanā, savukārt pienākums būt lojālam nozīmē, ka persona nevar, piemēram, atteikties ierasties uz OLAF nopratināšanu.

UK ir gandarīta, ka šīs tiesības ir nepārprotami iekļautas Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformā.

3.1.2.6.   Tiesības uz personas datu aizsardzību

| 43. | Šīs tiesības garantē Hartas 8. pants un Eiropas Cilvēktiesību konvencija, kā arī Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un (Euratom, EK) Nr. 2185/96 8. pants un Regula (EK) Nr. 45/2001. UK uzskata, ka šis jautājums ir tik svarīgs, ka tam būtu jāvelta dziļāka analīze, kas pārsniedz šā atzinuma darbības jomu. |
| --- | --- |

43.

Šīs tiesības garantē Hartas 8. pants un Eiropas Cilvēktiesību konvencija, kā arī Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un (Euratom, EK) Nr. 2185/96 8. pants un Regula (EK) Nr. 45/2001. UK uzskata, ka šis jautājums ir tik svarīgs, ka tam būtu jāvelta dziļāka analīze, kas pārsniedz šā atzinuma darbības jomu.

3.1.2.7.   Tiesības piekļūt izmeklēšanas dokumentiem un/vai galīgajam ziņojumam

| 44. | Saskaņā ar judikatūru attiecīgā persona nevar rezultatīvi atsaukties ne uz aizstāvības tiesību ievērošanas principu, ne Hartas 41. pantu (ikvienas personas tiesības piekļūt materiāliem), lai piekļūtu izmeklēšanas dokumentiem un/vai galīgajam ziņojumam. Proti, ES tiesas ir konsekventi spriedušas, ka piekļuve šiem dokumentiem, pirms pieņemts galīgais lēmums, kas ir nelabvēlīgs attiecīgajai personai, varētu apdraudēt OLAF uzticēto uzdevumu izpildes efektivitāti un konfidencialitāti, kā arī OLAF neatkarību (56). Tā kā OLAF izmeklēšanas ziņojumi un lēmumi par informācijas nodošanu valstu tiesu iestādēm netiek uzskatīti par nelabvēlīgiem, OLAF nav pienākuma nodrošināt piekļuvi lietas materiāliem pirms šo aktu pieņemšanas. Judikatūrā šīs tiesības ir ierobežotas tieši tāpēc, ka tās ir pilnībā nodrošinātas izmeklēšanai sekojošos vēlākos posmos (administratīvie, disciplinārie vai tiesas pasākumi). |
| --- | --- |

44.

Saskaņā ar judikatūru attiecīgā persona nevar rezultatīvi atsaukties ne uz aizstāvības tiesību ievērošanas principu, ne Hartas 41. pantu (ikvienas personas tiesības piekļūt materiāliem), lai piekļūtu izmeklēšanas dokumentiem un/vai galīgajam ziņojumam. Proti, ES tiesas ir konsekventi spriedušas, ka piekļuve šiem dokumentiem, pirms pieņemts galīgais lēmums, kas ir nelabvēlīgs attiecīgajai personai, varētu apdraudēt OLAF uzticēto uzdevumu izpildes efektivitāti un konfidencialitāti, kā arī OLAF neatkarību (56). Tā kā OLAF izmeklēšanas ziņojumi un lēmumi par informācijas nodošanu valstu tiesu iestādēm netiek uzskatīti par nelabvēlīgiem, OLAF nav pienākuma nodrošināt piekļuvi lietas materiāliem pirms šo aktu pieņemšanas. Judikatūrā šīs tiesības ir ierobežotas tieši tāpēc, ka tās ir pilnībā nodrošinātas izmeklēšanai sekojošos vēlākos posmos (administratīvie, disciplinārie vai tiesas pasākumi).

| 45. | Tomēr attiecīgās personas mēdz iesniegt pieprasījumus piekļūt Komisijas un tātad OLAF dokumentiem, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1049/2001. Kaut arī minētā regula attiecas uz publisku piekļuvi iestāžu dokumentiem, tā neizslēdz personas iespēju piekļūt lietas materiāliem, kas attiecas uz šo personu, vēl jo vairāk ņemot vērā, ka tai nav pienākuma motivēt savu pieprasījumu. Neraugoties uz to, OLAF var atteikt piekļuvi dokumentiem, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu, jo īpaši izmeklēšanas laikā, taču arī pēc tās pabeigšanas, pirms pieņemts lēmums par pēcpasākumiem. Atteikums ir pienācīgi jāpamato, iepriekš veicot katra pieprasītā dokumenta konkrētu un individuālu analīzi un izvērtējot aizsardzības reālo, nevis tikai hipotētisko nepieciešamību (57). |
| --- | --- |

45.

Tomēr attiecīgās personas mēdz iesniegt pieprasījumus piekļūt Komisijas un tātad OLAF dokumentiem, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1049/2001. Kaut arī minētā regula attiecas uz publisku piekļuvi iestāžu dokumentiem, tā neizslēdz personas iespēju piekļūt lietas materiāliem, kas attiecas uz šo personu, vēl jo vairāk ņemot vērā, ka tai nav pienākuma motivēt savu pieprasījumu. Neraugoties uz to, OLAF var atteikt piekļuvi dokumentiem, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu, jo īpaši izmeklēšanas laikā, taču arī pēc tās pabeigšanas, pirms pieņemts lēmums par pēcpasākumiem. Atteikums ir pienācīgi jāpamato, iepriekš veicot katra pieprasītā dokumenta konkrētu un individuālu analīzi un izvērtējot aizsardzības reālo, nevis tikai hipotētisko nepieciešamību (57).

| 46. | UK šeit saskata zināmu pretrunu – Kopienas judikatūru, kurā Parauglēmuma 4. pants ir pastāvīgi interpretēts tā, ka OLAF nav pienākuma nodrošināt piekļuvi tā dokumentiem (58), var viegli apiet, atsaucoties uz Regulu (EK) Nr. 1049/2001. Saskaņā ar minētās regulas apsvērumu daļu likumdevēja vēlme bija pēc iespējas pilnīgāk īstenot tiesības uz publisku piekļuvi dokumentiem, lai tādējādi nodrošinātu ES iestāžu darba lielāku pārredzamību, nevis konkrēti nodrošināt attiecīgo personu tiesības piekļūt lietas materiāliem. Turklāt arī Hartā ir veikts šis nošķīrums, jo tās 41. panta 2. punktā ir minētas personas tiesības piekļūt materiāliem, kas uz to attiecas, un attiecīgi 42. pantā – ikviena Savienības pilsoņa un jebkuras fiziskas personas, kas dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskas personas, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, tiesības piekļūt Savienības iestāžu un struktūru dokumentiem. Par šo atšķirīgo principu pretrunu ir nepieciešama dziļāka analīze, un būtu jārod attiecīgi risinājumi. |
| --- | --- |

46.

UK šeit saskata zināmu pretrunu – Kopienas judikatūru, kurā Parauglēmuma 4. pants ir pastāvīgi interpretēts tā, ka OLAF nav pienākuma nodrošināt piekļuvi tā dokumentiem (58), var viegli apiet, atsaucoties uz Regulu (EK) Nr. 1049/2001. Saskaņā ar minētās regulas apsvērumu daļu likumdevēja vēlme bija pēc iespējas pilnīgāk īstenot tiesības uz publisku piekļuvi dokumentiem, lai tādējādi nodrošinātu ES iestāžu darba lielāku pārredzamību, nevis konkrēti nodrošināt attiecīgo personu tiesības piekļūt lietas materiāliem. Turklāt arī Hartā ir veikts šis nošķīrums, jo tās 41. panta 2. punktā ir minētas personas tiesības piekļūt materiāliem, kas uz to attiecas, un attiecīgi 42. pantā – ikviena Savienības pilsoņa un jebkuras fiziskas personas, kas dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskas personas, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, tiesības piekļūt Savienības iestāžu un struktūru dokumentiem. Par šo atšķirīgo principu pretrunu ir nepieciešama dziļāka analīze, un būtu jārod attiecīgi risinājumi.

| 47. | UK konstatēja, ka praksē OLAF ir noraidījis lielāko daļu pieprasījumu piekļūt dokumentiem, ievērojot minētās regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 2. un 3. punktā paredzētos izņēmumus. UK atbalsta šo nostāju. Tomēr OLAF ir pienācīgi un pietiekami jāpamato savi atteikuma lēmumi, lai novērstu to atcelšanu ES tiesās (59). |
| --- | --- |

47.

UK konstatēja, ka praksē OLAF ir noraidījis lielāko daļu pieprasījumu piekļūt dokumentiem, ievērojot minētās regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 2. un 3. punktā paredzētos izņēmumus. UK atbalsta šo nostāju. Tomēr OLAF ir pienācīgi un pietiekami jāpamato savi atteikuma lēmumi, lai novērstu to atcelšanu ES tiesās (59).

| 48. | Arī pieprasījums piekļūt personas datiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 var tikt izmantots kā netiešs veids, kā piekļūt OLAF dokumentiem. Kā norādīts iepriekš, UK savu atzinumu par šo jautājumu vēl neizsaka. |
| --- | --- |

48.

Arī pieprasījums piekļūt personas datiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 var tikt izmantots kā netiešs veids, kā piekļūt OLAF dokumentiem. Kā norādīts iepriekš, UK savu atzinumu par šo jautājumu vēl neizsaka.

UK uzskata, ka piekļuve konfidenciāliem OLAF dokumentiem ir nodrošināma vienīgi pienācīgi pamatotos gadījumos, iepriekš veicot katra pieprasītā dokumenta konkrētu un individuālu analīzi. Jebkurā gadījumā šī piekļuve nedrīkst kavēt OLAF uzdevumu neatkarīgu izpildi.

Ir vajadzīga dziļāka analīze par to, kā rast līdzsvaru starp nepieciešamību aizsargāt OLAF izmeklēšanas darbību konfidencialitāti un attiecīgo personu iespēju prasīt nodrošināt piekļuvi izmeklēšanas dokumentiem.

3.1.3.   Izmeklēšanas pabeigšanas posms

3.1.3.1.   Pienākums minēt attiecīgās personas apsvērumus pēc izmeklēšanas izdarītajos secinājumos

| 49. | UK pauž nožēlu, kas šis tiesību aktos noteiktais pienākums (60) nav paredzēts Rokasgrāmatā un netiek pilnībā ievērots praksē (61). |
| --- | --- |

49.

UK pauž nožēlu, kas šis tiesību aktos noteiktais pienākums (60) nav paredzēts Rokasgrāmatā un netiek pilnībā ievērots praksē (61).

3.1.3.2.   Attiecīgās personas tiesības tikt informētai par izmeklēšanas pabeigšanu

| 50. | Attiecīgās personas tiesības tikt informētai ir oficiāli paredzētas tikai gadījumā, ja izmeklēšana tiek slēgta, nenosakot turpmāko rīcību (62). Neraugoties uz to, UK ar gandarījumu atzīmē, ka tajās no analizētajām lietām, kurās bija noteikti turpmāki pasākumi, attiecīgās personas vienmēr bija informētas par izmeklēšanas pabeigšanu un OLAF nodošanas ieteikumiem. Šī informācijas nodošana var tikt uzskatīta par personas datu apstrādi Regulas (EK) Nr. 45/2001 nozīmē, kas var būt pamats personas informēšanai. Tomēr UK vēlētos, lai likumdevējs precizētu šo jautājumu Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformas ietvaros, un uzskata, ka būtu jāatstāj iespēja piemērot atkāpi gadījumos, kad jānodrošina konfidencialitāte. |
| --- | --- |

50.

Attiecīgās personas tiesības tikt informētai ir oficiāli paredzētas tikai gadījumā, ja izmeklēšana tiek slēgta, nenosakot turpmāko rīcību (62). Neraugoties uz to, UK ar gandarījumu atzīmē, ka tajās no analizētajām lietām, kurās bija noteikti turpmāki pasākumi, attiecīgās personas vienmēr bija informētas par izmeklēšanas pabeigšanu un OLAF nodošanas ieteikumiem. Šī informācijas nodošana var tikt uzskatīta par personas datu apstrādi Regulas (EK) Nr. 45/2001 nozīmē, kas var būt pamats personas informēšanai. Tomēr UK vēlētos, lai likumdevējs precizētu šo jautājumu Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformas ietvaros, un uzskata, ka būtu jāatstāj iespēja piemērot atkāpi gadījumos, kad jānodrošina konfidencialitāte.

| 51. | UK pozitīvi vērtē to, ka Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformā ir ietverts OLAF pienākums nodot savus secinājumus un ieteikumus attiecīgajai personai pirms galīgā ziņojuma nosūtīšanas kompetentajām iestādēm, ja vien nav nepieciešams saglabāt slepenību, lai neapdraudētu izmeklēšanas pēcpasākumus. Savukārt attiecībā uz nepieciešamību saņemt iestāžu vai struktūru piekrišanu, lai atliktu personas informēšanu, UK ir iebildumi (63). |
| --- | --- |

51.

UK pozitīvi vērtē to, ka Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformā ir ietverts OLAF pienākums nodot savus secinājumus un ieteikumus attiecīgajai personai pirms galīgā ziņojuma nosūtīšanas kompetentajām iestādēm, ja vien nav nepieciešams saglabāt slepenību, lai neapdraudētu izmeklēšanas pēcpasākumus. Savukārt attiecībā uz nepieciešamību saņemt iestāžu vai struktūru piekrišanu, lai atliktu personas informēšanu, UK ir iebildumi (63).

Pienākums minēt attiecīgās personas apsvērumus pēc izmeklēšanas izdarītajos secinājumos būtu jāparedz Rokasgrāmatā un jāievēro praksē.

UK uzskata, ka tiesību normās par OLAF izmeklēšanām būtu jāparedz attiecīgo personu informēšana par izmeklēšanas pabeigšanu, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus. Ja OLAF nolemj informēšanu atlikt, OLAF būtu jābūt tikai pienākumam informēt kompetentās iestādes vai struktūras.

3.2.   
  Ārējā izmeklēšana

| 52. | Personām, uz kurām attiecas ārējā izmeklēšana, dažas no tiesībām ir tādas pašas kā personām, uz kurām attiecas iekšējā izmeklēšana (tiesības piekļūt dokumentiem, tiesības uz personas datu aizsardzību u. c.). Tā kā šo tiesību izmantošanas noteikumi abu veidu izmeklēšanām ir vienādi, UK lūdz skatīt iepriekš izklāstītos apsvērumus. |
| --- | --- |

52.

Personām, uz kurām attiecas ārējā izmeklēšana, dažas no tiesībām ir tādas pašas kā personām, uz kurām attiecas iekšējā izmeklēšana (tiesības piekļūt dokumentiem, tiesības uz personas datu aizsardzību u. c.). Tā kā šo tiesību izmantošanas noteikumi abu veidu izmeklēšanām ir vienādi, UK lūdz skatīt iepriekš izklāstītos apsvērumus.

| 53. | Raugoties vispārīgi, UK konstatē, ka pašreizējās ES tiesību normas attiecībā uz OLAF ārējo izmeklēšanu procesuālajām garantijām ir nepietiekamas. Ārējās izmeklēšanas ir tieši atkarīgas no tā, kāds ir valstu tiesiskais regulējums (64). Tomēr norāde uz valstu tiesību aktiem dažos gadījumos var apdraudēt Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pantā paredzēto principu nodrošināt efektīvu un līdzvērtīgu aizsardzību pret krāpšanu. Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformas ietvaros būtu jāparedz nepieciešamie precizējumi (65). |
| --- | --- |

53.

Raugoties vispārīgi, UK konstatē, ka pašreizējās ES tiesību normas attiecībā uz OLAF ārējo izmeklēšanu procesuālajām garantijām ir nepietiekamas. Ārējās izmeklēšanas ir tieši atkarīgas no tā, kāds ir valstu tiesiskais regulējums (64). Tomēr norāde uz valstu tiesību aktiem dažos gadījumos var apdraudēt Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pantā paredzēto principu nodrošināt efektīvu un līdzvērtīgu aizsardzību pret krāpšanu. Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformas ietvaros būtu jāparedz nepieciešamie precizējumi (65).

| 54. | UK konstatē, ka, tā kā Regulās (EK, Euratom) Nr. 2988/95, (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (EK) Nr. 1073/1999 nav skaidru noteikumu, OLAF prakse nav vienveidīga. Šķiet, ka ar Rokasgrāmatā paredzētajām norādēm nepietiek, lai saskaņotu operatīvā darba struktūrvienību atšķirīgās pieejas. Turklāt, ņemot vērā piemērojamo valstu noteikumu daudzveidību, varētu būt lietderīgi sagatavot izmeklētājiem paredzētu apkopojumu. |
| --- | --- |

54.

UK konstatē, ka, tā kā Regulās (EK, Euratom) Nr. 2988/95, (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (EK) Nr. 1073/1999 nav skaidru noteikumu, OLAF prakse nav vienveidīga. Šķiet, ka ar Rokasgrāmatā paredzētajām norādēm nepietiek, lai saskaņotu operatīvā darba struktūrvienību atšķirīgās pieejas. Turklāt, ņemot vērā piemērojamo valstu noteikumu daudzveidību, varētu būt lietderīgi sagatavot izmeklētājiem paredzētu apkopojumu.

| 55. | UK konstatē arī tiesiskā regulējuma nepilnības attiecībā uz ārējo izmeklēšanu tiešo izdevumu jomā. Attiecībā uz Eiropas Savienības pilnībā finansētiem projektiem, kas netiek pārvaldīti kopā ar dalībvalstīm, OLAF bieži ir grūtības noteikt valstu administrācijas iestādes, pie kurām tas var vērsties saistībā ar pārbaudēm uz vietas. Turklāt nav skaidri noteikts to OLAF izmeklēšanas pilnvaru apjoms, kas minētas Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 7. pantā. UK uzmanības lokā ir nonākušas situācijas, kurās šīs nepilnības radīja izmeklēšanas kavēšanos vai nopietnas grūtības. Līdz ar to UK uzskata, ka šajā konkrētajā jomā ir vajadzīgi precizējumi Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformas ietvaros. |
| --- | --- |

55.

UK konstatē arī tiesiskā regulējuma nepilnības attiecībā uz ārējo izmeklēšanu tiešo izdevumu jomā. Attiecībā uz Eiropas Savienības pilnībā finansētiem projektiem, kas netiek pārvaldīti kopā ar dalībvalstīm, OLAF bieži ir grūtības noteikt valstu administrācijas iestādes, pie kurām tas var vērsties saistībā ar pārbaudēm uz vietas. Turklāt nav skaidri noteikts to OLAF izmeklēšanas pilnvaru apjoms, kas minētas Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 7. pantā. UK uzmanības lokā ir nonākušas situācijas, kurās šīs nepilnības radīja izmeklēšanas kavēšanos vai nopietnas grūtības. Līdz ar to UK uzskata, ka šajā konkrētajā jomā ir vajadzīgi precizējumi Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformas ietvaros.

| 56. | Līdz ar Hartas stāšanos spēkā ir palielinājusies izpratne par pamattiesību un procesuālo garantiju nozīmi jebkura veida izmeklēšanā. Tomēr ir jāņem vērā OLAF kā administratīva izmeklēšanas dienesta specifika. Procesuālos pienākumus ārējā izmeklēšanā vienkārši pielīdzināt tiem, kādi ir iekšējā izmeklēšanā, nozīmētu ignorēt abu izmeklēšanas veidu atšķirīgo būtību un varētu nopietni apdraudēt izmeklēšanas efektivitāti bez attiecīgo personu tiesību jēgpilnas un nozīmīgas palielināšanas. |
| --- | --- |

56.

Līdz ar Hartas stāšanos spēkā ir palielinājusies izpratne par pamattiesību un procesuālo garantiju nozīmi jebkura veida izmeklēšanā. Tomēr ir jāņem vērā OLAF kā administratīva izmeklēšanas dienesta specifika. Procesuālos pienākumus ārējā izmeklēšanā vienkārši pielīdzināt tiem, kādi ir iekšējā izmeklēšanā, nozīmētu ignorēt abu izmeklēšanas veidu atšķirīgo būtību un varētu nopietni apdraudēt izmeklēšanas efektivitāti bez attiecīgo personu tiesību jēgpilnas un nozīmīgas palielināšanas.

3.2.1.   Izmeklēšanas sākšanas posms

3.2.1.1.   Attiecīgās personas informēšana

| 57. | Pašreizējais tiesiskais regulējums neparedz OLAF pienākumu informēt attiecīgo personu par tās saistību ar izmeklēšanu. Neinformēšanas pamatojums ir izmeklēšanas prasības. Jo īpaši pārbaudes un apskates uz vietas bieži tiek veiktas bez iepriekšēja brīdinājuma. Attiecīgās dalībvalsts iepriekšēja informēšana par pārbaudi uz vietas (bet ne par izmeklēšanas sākšanu) ir praktiska prasība, ievērojot lojālas sadarbības principu (66). Šai informēšanai jānotiek “laikus” pirms pārbaudes uz vietas. Savukārt Rokasgrāmatā ir paredzēts informēt attiecīgo personu, ja tas nevar kaitēt izmeklēšanai (67). Šī pieeja ir ievērota arī Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformā. |
| --- | --- |

57.

Pašreizējais tiesiskais regulējums neparedz OLAF pienākumu informēt attiecīgo personu par tās saistību ar izmeklēšanu. Neinformēšanas pamatojums ir izmeklēšanas prasības. Jo īpaši pārbaudes un apskates uz vietas bieži tiek veiktas bez iepriekšēja brīdinājuma. Attiecīgās dalībvalsts iepriekšēja informēšana par pārbaudi uz vietas (bet ne par izmeklēšanas sākšanu) ir praktiska prasība, ievērojot lojālas sadarbības principu (66). Šai informēšanai jānotiek “laikus” pirms pārbaudes uz vietas. Savukārt Rokasgrāmatā ir paredzēts informēt attiecīgo personu, ja tas nevar kaitēt izmeklēšanai (67). Šī pieeja ir ievērota arī Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformā.

| 58. | UK konstatēja, ka vairumā ārējo izmeklēšanu attiecīgās fiziskās un/vai juridiskās personas bija informētas vai nu ar paziņojumu par izmeklēšanas sākšanu, vai ar paziņojumu par pārbaudi uz vietas, vai šādas pārbaudes laikā. Ja bija pieņemts lēmums attiecīgo personu neinformēt, parasti šim lēmumam bija pamatojums. Tomēr šis pamatojums ir norādīts tikai dokumentos, ko sagatavo saistībā ar informācijas nodošanu valstu tiesu iestādēm. |
| --- | --- |

58.

UK konstatēja, ka vairumā ārējo izmeklēšanu attiecīgās fiziskās un/vai juridiskās personas bija informētas vai nu ar paziņojumu par izmeklēšanas sākšanu, vai ar paziņojumu par pārbaudi uz vietas, vai šādas pārbaudes laikā. Ja bija pieņemts lēmums attiecīgo personu neinformēt, parasti šim lēmumam bija pamatojums. Tomēr šis pamatojums ir norādīts tikai dokumentos, ko sagatavo saistībā ar informācijas nodošanu valstu tiesu iestādēm.

UK uzskata, ka attiecīgās personas iepriekšēja informēšana par izmeklēšanas sākšanu dažkārt var apdraudēt izmeklēšanas efektivitāti (īpaši attiecībā uz pārbaudēm uz vietas) un palielināt OLAF procesuālo pienākumu slogu. Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformā šis risks būtu jāņem vērā. Pirms tiek noteikts pienākums informēt attiecīgo personu, padziļināti jāizpēta iespējamā ietekme uz izmeklēšanas efektivitāti.

3.2.2.   Izmeklēšanas posms

3.2.2.1.   Nepieciešamība OLAF darbiniekiem būt pilnvarotiem

| 59. | Lai veiktu pārbaudes uz vietas saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96, izmeklētājiem ir jābūt rakstiskai atļaujai, kurā norādīta darbinieka identitāte un amats, un dokumentam, kurā norādīts izmeklēšanas priekšmets un mērķis (68). Pēdējais minētais pienākums dod iespēju nodrošināt aizstāvības tiesības (69). |
| --- | --- |

59.

Lai veiktu pārbaudes uz vietas saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96, izmeklētājiem ir jābūt rakstiskai atļaujai, kurā norādīta darbinieka identitāte un amats, un dokumentam, kurā norādīts izmeklēšanas priekšmets un mērķis (68). Pēdējais minētais pienākums dod iespēju nodrošināt aizstāvības tiesības (69).

| 60. | UK konstatē, ka praksē šie noteikumi netiek piemēroti vienveidīgi. Rakstiskais pilnvarojums izpaužas kā nodaļas vadītāja parakstīts “norīkojuma lēmums” attiecībā uz personām, kuras pilnvarotas veikt izmeklēšanu. Pilnvarojumā vienmēr tiek norādīts izmeklēšanas priekšmets un mērķis, bet norīkoto darbinieku vārdi dažkārt nav minēti, savukārt citos gadījumos pilnvarojumam ir pievienots apstiprinājums par saņemšanu, kas jāparaksta saimnieciskajam subjektam, uz kuru attiecas pārbaude uz vietas. Turklāt nopratināšanas un pārbaudes uz vietas protokolos netiek sistemātiski norādīts, vai OLAF darbinieki ir faktiski uzrādījuši pilnvarojumu, kaut arī tas dotu iespēju vēlāk novērst apstrīdēšanas gadījumus. |
| --- | --- |

60.

UK konstatē, ka praksē šie noteikumi netiek piemēroti vienveidīgi. Rakstiskais pilnvarojums izpaužas kā nodaļas vadītāja parakstīts “norīkojuma lēmums” attiecībā uz personām, kuras pilnvarotas veikt izmeklēšanu. Pilnvarojumā vienmēr tiek norādīts izmeklēšanas priekšmets un mērķis, bet norīkoto darbinieku vārdi dažkārt nav minēti, savukārt citos gadījumos pilnvarojumam ir pievienots apstiprinājums par saņemšanu, kas jāparaksta saimnieciskajam subjektam, uz kuru attiecas pārbaude uz vietas. Turklāt nopratināšanas un pārbaudes uz vietas protokolos netiek sistemātiski norādīts, vai OLAF darbinieki ir faktiski uzrādījuši pilnvarojumu, kaut arī tas dotu iespēju vēlāk novērst apstrīdēšanas gadījumus.

UK iesaka saskaņot OLAF darbinieku pilnvarošanas praksi un piemērot skaidrus noteikumus.

Protokolos, ko sagatavo par pārbaudēm uz vietas un/vai nopratināšanām, būtu skaidri jānorāda, vai izmeklētāji ir uzrādījuši pilnvarojumu, lai novērstu ar to saistītus apstrīdēšanas gadījumus.

3.2.2.2.   Attiecīgās personas iespējas paust savu viedokli par visiem uz šo personu attiecīgiem faktiem

| 61. | Spēkā esošajos ES tiesību aktos nav konkrēti paredzētas attiecīgo personu tiesības paust savu viedokli par visiem uz tām attiecīgiem faktiem, kā tas ir iekšējās izmeklēšanas gadījumā. Tomēr Rokasgrāmatā ir paredzēts, ka attiecīgajai personai var dot iespēju paust viedokli, pirms tiek izdarīti galīgie secinājumi (70). |
| --- | --- |

61.

Spēkā esošajos ES tiesību aktos nav konkrēti paredzētas attiecīgo personu tiesības paust savu viedokli par visiem uz tām attiecīgiem faktiem, kā tas ir iekšējās izmeklēšanas gadījumā. Tomēr Rokasgrāmatā ir paredzēts, ka attiecīgajai personai var dot iespēju paust viedokli, pirms tiek izdarīti galīgie secinājumi (70).

| 62. | Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 7. pantā ir uzskaitītas OLAF pilnvaras, veicot pārbaudes uz vietas. Minētais uzskaitījums nav izsmeļošs, un tajā nav tiešā veidā minētas OLAF pilnvaras veikt oficiālu nopratināšanu vai lūgt mutiskus skaidrojumus, kad tiek veiktas pārbaudes uz vietas (71). Tomēr šīs pilnvaras piekļūt “visa[i] informācija[i] (..) par attiecīgajām darbībām”, veicot pārbaudi uz vietas, var tikt īstenotas, piemērojot valstu tiesību aktus. Analizējot veiktās izmeklēšanas, UK konstatēja, ka dažos gadījumos veikta oficiāla nopratināšana, savukārt citos gadījumos attiecīgajām personām dota iespēja paust savu viedokli pārbaudes laikā, taču ne nopratināšanas veidā. Turklāt nopratināšanas neveikšanas pamatojums sniegts, tikai nododot informāciju valstu tiesu iestādēm. |
| --- | --- |

62.

Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 7. pantā ir uzskaitītas OLAF pilnvaras, veicot pārbaudes uz vietas. Minētais uzskaitījums nav izsmeļošs, un tajā nav tiešā veidā minētas OLAF pilnvaras veikt oficiālu nopratināšanu vai lūgt mutiskus skaidrojumus, kad tiek veiktas pārbaudes uz vietas (71). Tomēr šīs pilnvaras piekļūt “visa[i] informācija[i] (..) par attiecīgajām darbībām”, veicot pārbaudi uz vietas, var tikt īstenotas, piemērojot valstu tiesību aktus. Analizējot veiktās izmeklēšanas, UK konstatēja, ka dažos gadījumos veikta oficiāla nopratināšana, savukārt citos gadījumos attiecīgajām personām dota iespēja paust savu viedokli pārbaudes laikā, taču ne nopratināšanas veidā. Turklāt nopratināšanas neveikšanas pamatojums sniegts, tikai nododot informāciju valstu tiesu iestādēm.

| 63. | UK atzīmē, ka Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformā ir ierosināts uzlikt OLAF pienākumu nopratināt attiecīgās personas, paredzot izņēmuma gadījumus, kuros ir pamatoti šo pienākumu nenoteikt. UK uzskata, ka ir nepieciešams Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformā nepārprotami iekļaut tādas izmeklēšanas pilnvaras kā iespēju veikt nopratināšanu vai pieprasīt mutiskus skaidrojumus, lai tādējādi garantētu procesuālo noteikumu tiesisko noteiktību un konsekventu un vienveidīgu piemērošanu. |
| --- | --- |

63.

UK atzīmē, ka Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformā ir ierosināts uzlikt OLAF pienākumu nopratināt attiecīgās personas, paredzot izņēmuma gadījumus, kuros ir pamatoti šo pienākumu nenoteikt. UK uzskata, ka ir nepieciešams Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformā nepārprotami iekļaut tādas izmeklēšanas pilnvaras kā iespēju veikt nopratināšanu vai pieprasīt mutiskus skaidrojumus, lai tādējādi garantētu procesuālo noteikumu tiesisko noteiktību un konsekventu un vienveidīgu piemērošanu.

| 64. | Tomēr UK uzskata, ka, šādi precizējot izmeklēšanas pilnvaras, OLAF nav obligāti jānosaka pienākums nopratināt attiecīgās personas, lai pārmērīga regulējuma rezultātā nesarežģītu izmeklēšanu un nepaildzinātu procedūru, kas jau tā pārāk ieilgst. Jāņem vērā, ka OLAF administratīvā izmeklēšana ir tikai sākotnējais posms daudz plašākā procesā. Aizstāvības tiesību ievērošana ir jāskata visa izmeklēšanas procesa kontekstā, tas ir, ņemot vērā izmeklēšanas administratīvos, disciplināros vai tiesas pēcpasākumus, kuru laikā tiek pilnībā ievērots sacīkstes princips. Turklāt saskaņā ar pašreizējo ES judikatūru OLAF izmeklēšanas nerada aktus ar nelabvēlīgu ietekmi, līdz ar to tas, ka šajā posmā netiek pilnībā ievērots sacīkstes princips un aizstāvības tiesības, principā nerada kaitējumu attiecīgajām personām (72). |
| --- | --- |

64.

Tomēr UK uzskata, ka, šādi precizējot izmeklēšanas pilnvaras, OLAF nav obligāti jānosaka pienākums nopratināt attiecīgās personas, lai pārmērīga regulējuma rezultātā nesarežģītu izmeklēšanu un nepaildzinātu procedūru, kas jau tā pārāk ieilgst. Jāņem vērā, ka OLAF administratīvā izmeklēšana ir tikai sākotnējais posms daudz plašākā procesā. Aizstāvības tiesību ievērošana ir jāskata visa izmeklēšanas procesa kontekstā, tas ir, ņemot vērā izmeklēšanas administratīvos, disciplināros vai tiesas pēcpasākumus, kuru laikā tiek pilnībā ievērots sacīkstes princips. Turklāt saskaņā ar pašreizējo ES judikatūru OLAF izmeklēšanas nerada aktus ar nelabvēlīgu ietekmi, līdz ar to tas, ka šajā posmā netiek pilnībā ievērots sacīkstes princips un aizstāvības tiesības, principā nerada kaitējumu attiecīgajām personām (72).

3.2.2.3.   Tiesības paust viedokli izvēlētajā oficiālajā valodā

| 65. | Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 ir noteikts, ka izmeklēšanas ziņojumi ir jāsagatavo, ņemot vērā valsts procesuālos noteikumus. Līdz ar to mutiskie skaidrojumi, kurus pārbaudēs uz vietas sniedz attiecīgās personas, ir jāfiksē tās dalībvalsts valodā, kuras teritorijā notiek šī pārbaude. UK konstatēja, ka OLAF šo pienākumu ievēro. Turklāt, ja tika rīkotas oficiālas nopratināšanas, attiecīgajām personām bija iespēja paust savu viedokli izvēlētajā valodā. |
| --- | --- |

65.

Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 ir noteikts, ka izmeklēšanas ziņojumi ir jāsagatavo, ņemot vērā valsts procesuālos noteikumus. Līdz ar to mutiskie skaidrojumi, kurus pārbaudēs uz vietas sniedz attiecīgās personas, ir jāfiksē tās dalībvalsts valodā, kuras teritorijā notiek šī pārbaude. UK konstatēja, ka OLAF šo pienākumu ievēro. Turklāt, ja tika rīkotas oficiālas nopratināšanas, attiecīgajām personām bija iespēja paust savu viedokli izvēlētajā valodā.

3.2.2.4.   Attiecīgās personas tiesības saņemt tās izvēlētas personas palīdzību un klienta un advokāta sarakstes konfidencialitāte

| 66. | Pašreizējos tiesību aktos nav tiešā veidā noteiktas attiecīgās personas tiesības saņemt tās izvēlētas personas palīdzību. Tāpēc UK atbalsta visu triju iestāžu priekšlikumu šīs tiesības iekļaut procesuālajās garantijās, kas piemērojamas OLAF izmeklēšanā (73). Šīs tiesības varētu tikt attiecinātas arī uz uzņēmējiem, kad tiek veiktas pārbaudes uz vietas, jo īpaši, ja to paredz valsts tiesību akti. |
| --- | --- |

66.

Pašreizējos tiesību aktos nav tiešā veidā noteiktas attiecīgās personas tiesības saņemt tās izvēlētas personas palīdzību. Tāpēc UK atbalsta visu triju iestāžu priekšlikumu šīs tiesības iekļaut procesuālajās garantijās, kas piemērojamas OLAF izmeklēšanā (73). Šīs tiesības varētu tikt attiecinātas arī uz uzņēmējiem, kad tiek veiktas pārbaudes uz vietas, jo īpaši, ja to paredz valsts tiesību akti.

| 67. | Saistībā ar šo UK norāda uz Kopienas judikatūru par Komisijas izmeklēšanas pilnvarām konkurences jomā. Šajā jomā veiktajām izmeklēšanām un attiecīgi OLAF izmeklēšanām kopīgs ir tas, ka to mērķis ir savākt pierādījumus, lai pārbaudītu noteiktas faktiskās vai tiesiskās situācijas esību un saturu. ES tiesas ir konsekventi atzinušas, ka, lai gan aizstāvības tiesības attiecas vienīgi uz administratīvajām procedūrām, kuru rezultātā var tik noteikts sods, ir tomēr jānovērš šo tiesību neatgriezeniska apdraudēšana iepriekšējas izmeklēšanas procedūru (īpaši pārbaužu) laikā, kam var būt noteicoša nozīme pierādījumu iegūšanā par uzņēmumu prettiesisko rīcību, kas var būt pamats atbildības noteikšanai. Līdz ar to dažas aizstāvības tiesības attiecas tikai uz procedūrām, kurās ievēro sacīkstes principu (..), bet citas tiesības, piemēram, tiesības uz juridisko palīdzību vai tiesības uz klienta un advokāta sarakstes konfidencialitāti, ir jāievēro jau no iepriekšējās izmeklēšanas posma (74). |
| --- | --- |

67.

Saistībā ar šo UK norāda uz Kopienas judikatūru par Komisijas izmeklēšanas pilnvarām konkurences jomā. Šajā jomā veiktajām izmeklēšanām un attiecīgi OLAF izmeklēšanām kopīgs ir tas, ka to mērķis ir savākt pierādījumus, lai pārbaudītu noteiktas faktiskās vai tiesiskās situācijas esību un saturu. ES tiesas ir konsekventi atzinušas, ka, lai gan aizstāvības tiesības attiecas vienīgi uz administratīvajām procedūrām, kuru rezultātā var tik noteikts sods, ir tomēr jānovērš šo tiesību neatgriezeniska apdraudēšana iepriekšējas izmeklēšanas procedūru (īpaši pārbaužu) laikā, kam var būt noteicoša nozīme pierādījumu iegūšanā par uzņēmumu prettiesisko rīcību, kas var būt pamats atbildības noteikšanai. Līdz ar to dažas aizstāvības tiesības attiecas tikai uz procedūrām, kurās ievēro sacīkstes principu (..), bet citas tiesības, piemēram, tiesības uz juridisko palīdzību vai tiesības uz klienta un advokāta sarakstes konfidencialitāti, ir jāievēro jau no iepriekšējās izmeklēšanas posma (74).

UK ir gandarīta, ka attiecīgās personas tiesības saņemt tās izvēlētas personas palīdzību ir ietvertas procesuālajās garantijās, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu priekšlikumos, un uzskata, ka tām būtu jāattiecas gan uz nopratināšanu, gan pārbaudēm uz vietas.

3.2.2.5.   Tiesības neliecināt pret sevi

| 68. | Tāpat kā attiecībā uz iekšējo izmeklēšanu, nav konkrētas judikatūras par šīm tiesībām un to izmantojumu OLAF ārējā izmeklēšanā. Tomēr tās ir to procesuālo garantiju vidū, kuras minētas Rokasgrāmatā un paredzētas Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformā. |
| --- | --- |

68.

Tāpat kā attiecībā uz iekšējo izmeklēšanu, nav konkrētas judikatūras par šīm tiesībām un to izmantojumu OLAF ārējā izmeklēšanā. Tomēr tās ir to procesuālo garantiju vidū, kuras minētas Rokasgrāmatā un paredzētas Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformā.

| 69. | Šajā jomā UK no jauna atsaucas uz judikatūru par konkurences tiesībām un atzīmē, ka ES tiesas ir apliecinājušas, ka uzņēmēju tiesības neliecināt pret sevi ir jāievēro, sākot jau no iepriekšējās izmeklēšanas posma, kas ir pirms procedūras, kura notiek pēc sacīkstes principa Komisijā. Tā, piemēram, uzņēmumam var nākties sniegt visu nepieciešamo informāciju par faktiem, kas tam zināmi, un iesniegt tā rīcībā esošos dokumentus, kuri pēc tam var tikt izmantoti pret šo vai kādu citu uzņēmēju (75). Tomēr uzņēmējam nevar uzlikt pienākumu sniegt atbildes, kas varētu ietvert tā atzīšanos pārkāpumā, kas jāpierāda Komisijai (76). |
| --- | --- |

69.

Šajā jomā UK no jauna atsaucas uz judikatūru par konkurences tiesībām un atzīmē, ka ES tiesas ir apliecinājušas, ka uzņēmēju tiesības neliecināt pret sevi ir jāievēro, sākot jau no iepriekšējās izmeklēšanas posma, kas ir pirms procedūras, kura notiek pēc sacīkstes principa Komisijā. Tā, piemēram, uzņēmumam var nākties sniegt visu nepieciešamo informāciju par faktiem, kas tam zināmi, un iesniegt tā rīcībā esošos dokumentus, kuri pēc tam var tikt izmantoti pret šo vai kādu citu uzņēmēju (75). Tomēr uzņēmējam nevar uzlikt pienākumu sniegt atbildes, kas varētu ietvert tā atzīšanos pārkāpumā, kas jāpierāda Komisijai (76).

| 70. | Tomēr UK nav pārliecības par to, vai šie principi būtu piemērojami OLAF izmeklēšanai. Proti, pretēji Komisijas pilnvarām konkurences jomā OLAF pašam nav pilnvaru piemērot sodus, taču tas var saņemt attiecīgās dalībvalsts palīdzību saskaņā ar tās noteikumiem, ja uzņēmēji iebilst pret pārbaudi vai apskati uz vietas. |
| --- | --- |

70.

Tomēr UK nav pārliecības par to, vai šie principi būtu piemērojami OLAF izmeklēšanai. Proti, pretēji Komisijas pilnvarām konkurences jomā OLAF pašam nav pilnvaru piemērot sodus, taču tas var saņemt attiecīgās dalībvalsts palīdzību saskaņā ar tās noteikumiem, ja uzņēmēji iebilst pret pārbaudi vai apskati uz vietas.

3.2.3.   Izmeklēšanas pabeigšanas posms

3.2.3.1.   Iespēja tikt informētam par izmeklēšanas pabeigšanu

| 71. | OLAF nav pienākuma informēt attiecīgās personas par izmeklēšanas pabeigšanu un/vai par saviem secinājumiem un ieteikumiem. Rokasgrāmatā šis pienākums ir paredzēts, izņemot gadījumus, kad informēšana apdraudētu izmeklēšanas pēcpasākumus. Praksē, vērtējot pēc analizētajām lietām, šāda informēšana ir bijusi retums. Attiecībā uz izmeklēšanām par Komisijas tiešajiem izdevumiem tieši saņēmējiem OLAF prakse nav bijusi konsekventa. |
| --- | --- |

71.

OLAF nav pienākuma informēt attiecīgās personas par izmeklēšanas pabeigšanu un/vai par saviem secinājumiem un ieteikumiem. Rokasgrāmatā šis pienākums ir paredzēts, izņemot gadījumus, kad informēšana apdraudētu izmeklēšanas pēcpasākumus. Praksē, vērtējot pēc analizētajām lietām, šāda informēšana ir bijusi retums. Attiecībā uz izmeklēšanām par Komisijas tiešajiem izdevumiem tieši saņēmējiem OLAF prakse nav bijusi konsekventa.

| 72. | UK ir zināms, ka attiecībā uz izmeklēšanām par Kopienas izdevumiem, kas tiek veikti ar dalībvalstu starpniecību, OLAF informē attiecīgo dalībvalsti par izmeklēšanas pabeigšanu, nosūtot galīgo ziņojumu. Tā kā pēc izmeklēšanas var tikt veikti valsts līmeņa pasākumi, UK uzskata, ka laba prakse būtu pirms lēmuma par attiecīgās personas informēšanu vai neinformēšanu par to, ka izmeklēšana pabeigta, apspriesties ar kompetentajām valsts iestādēm (77). |
| --- | --- |

72.

UK ir zināms, ka attiecībā uz izmeklēšanām par Kopienas izdevumiem, kas tiek veikti ar dalībvalstu starpniecību, OLAF informē attiecīgo dalībvalsti par izmeklēšanas pabeigšanu, nosūtot galīgo ziņojumu. Tā kā pēc izmeklēšanas var tikt veikti valsts līmeņa pasākumi, UK uzskata, ka laba prakse būtu pirms lēmuma par attiecīgās personas informēšanu vai neinformēšanu par to, ka izmeklēšana pabeigta, apspriesties ar kompetentajām valsts iestādēm (77).

UK uzskata, ka OLAF pienākums informēt attiecīgās personas par secinājumiem un ieteikumiem pirms galīgā ziņojuma nosūtīšanas kompetentajām ES un valstu iestādēm, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformā, būtu jāsaskaņo ar pēcpasākumus nodrošinošās dalībvalsts procesuālajiem noteikumiem.

PIELIKUMS

Atzinumā minētie tiesību akti

| 1. | Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 1.–7. lpp.). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 1.–7. lpp.).

| 2. | Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgums par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 15.–19. lpp.). |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgums par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 15.–19. lpp.).

| 3. | Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2.–5. lpp.). |
| --- | --- |

3.

Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2.–5. lpp.).

| 4. | Padomes 1995. gada 18. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1.–4. lpp.). |
| --- | --- |

4.

Padomes 1995. gada 18. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1.–4. lpp.).

| 5. | Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 20.–22. lpp.). |
| --- | --- |

5.

Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 20.–22. lpp.).

| 6. | Regula Nr. 31 (EEK), 11 (EAEK), ar kuru nosaka Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (OV 45, 14.6.1962., 1385. lpp.), ieskaitot visus turpmākos grozījumus. |
| --- | --- |

6.

Regula Nr. 31 (EEK), 11 (EAEK), ar kuru nosaka Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (OV 45, 14.6.1962., 1385. lpp.), ieskaitot visus turpmākos grozījumus.

| 7. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43.–48. lpp.). |
| --- | --- |

7.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43.–48. lpp.).

| 8. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1.–22. lpp.). |
| --- | --- |

8.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1.–22. lpp.).

Atzinumā minētie Regulas (EK) Nr. 1073/1999 grozījumu priekšlikumi

| 1. | Priekšlikums – Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (SEC(2006) 638 – COM(2006) 244, galīgā redakcija – COD 2006/0084). |
| --- | --- |

1.

Priekšlikums – Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (SEC(2006) 638 – COM(2006) 244, galīgā redakcija – COD 2006/0084).

| 2. | Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (COM(2006) 244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)) (OV C 16E, 22.1.2010., 201.–222. lpp.). |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (COM(2006) 244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)) (OV C 16E, 22.1.2010., 201.–222. lpp.).

Atzinumā minētā judikatūra (hronoloģiskā secībā)

Eiropas Savienības tiesas

| 1. | 1989. gada 21. septembra spriedums apvienotajās lietās 46/87 un 227/88 Hoechst AG/Komisija. |
| --- | --- |

1.

1989. gada 21. septembra spriedums apvienotajās lietās 46/87 un 227/88 Hoechst AG/Komisija.

| 2. | 1989. gada 17. oktobra spriedums lietā 85/87 Dow Benelux NV/Komisija. |
| --- | --- |

2.

1989. gada 17. oktobra spriedums lietā 85/87 Dow Benelux NV/Komisija.

| 3. | 1989. gada 18. oktobra spriedums lietā 374/87 Orkem/Komisija. |
| --- | --- |

3.

1989. gada 18. oktobra spriedums lietā 374/87 Orkem/Komisija.

| 4. | 2002. gada 11. septembra spriedums lietā T-89/01 Willeme/Komisija. |
| --- | --- |

4.

2002. gada 11. septembra spriedums lietā T-89/01 Willeme/Komisija.

| 5. | 2003. gada 10. jūlija spriedums lietā C-11/00 Komisija/ECB. |
| --- | --- |

5.

2003. gada 10. jūlija spriedums lietā C-11/00 Komisija/ECB.

| 6. | 2003. gada 18. decembra rīkojums lietā T-215/02 Gómez-Reino/Komisija. |
| --- | --- |

6.

2003. gada 18. decembra rīkojums lietā T-215/02 Gómez-Reino/Komisija.

| 7. | 2004. gada 7. janvāra spriedums apvienotajās lietās C-204/00 P, C-205/00 P, C-211/00 P, C-213/00 P, C-217/00 P un C-219/00 P Aalborg Portland A/S un citi/Komisija. |
| --- | --- |

7.

2004. gada 7. janvāra spriedums apvienotajās lietās C-204/00 P, C-205/00 P, C-211/00 P, C-213/00 P, C-217/00 P un C-219/00 P Aalborg Portland A/S un citi/Komisija.

| 8. | 2004. gada 9. jūnija rīkojums lietā T-96/03 Camós Grau/Komisija. |
| --- | --- |

8.

2004. gada 9. jūnija rīkojums lietā T-96/03 Camós Grau/Komisija.

| 9. | 2004. gada 13. jūlija rīkojums lietā T-29/03 Comunidad Autónoma de Andalucía/Komisija. |
| --- | --- |

9.

2004. gada 13. jūlija rīkojums lietā T-29/03 Comunidad Autónoma de Andalucía/Komisija.

| 10. | 2006. gada 6. aprīļa spriedums lietā T-309/03 Camós Grau/Komisija. |
| --- | --- |

10.

2006. gada 6. aprīļa spriedums lietā T-309/03 Camós Grau/Komisija.

| 11. | 2006. gada 6. jūlija spriedums apvienotajās lietās T-391/03 un T-70/04 Franchet un Byk/Komisija (Nr. 1). |
| --- | --- |

11.

2006. gada 6. jūlija spriedums apvienotajās lietās T-391/03 un T-70/04 Franchet un Byk/Komisija (Nr. 1).

| 12. | 2006. gada 21. septembra spriedums lietā C-113/04 P Technische Unie BV/Komisija. |
| --- | --- |

12.

2006. gada 21. septembra spriedums lietā C-113/04 P Technische Unie BV/Komisija.

| 13. | 2007. gada 2. maija spriedums lietā F-23/05 Giraudy/Komisija. |
| --- | --- |

13.

2007. gada 2. maija spriedums lietā F-23/05 Giraudy/Komisija.

| 14. | 2007. gada 12. septembra spriedums lietā T-259/03 Nikolaou/Komisija. |
| --- | --- |

14.

2007. gada 12. septembra spriedums lietā T-259/03 Nikolaou/Komisija.

| 15. | 2008. gada 8. jūlija spriedums lietā T-48/05 Franchet un Byk/Komisija (Nr. 2). |
| --- | --- |

15.

2008. gada 8. jūlija spriedums lietā T-48/05 Franchet un Byk/Komisija (Nr. 2).

| 16. | 2010. gada 28. aprīļa spriedums lietā T-446/05 Amann & Söhne GmbH & Co. KG un Cousin Filterie SAS/Komisija. |
| --- | --- |

16.

2010. gada 28. aprīļa spriedums lietā T-446/05 Amann & Söhne GmbH & Co. KG un Cousin Filterie SAS/Komisija.

| 17. | 2010. gada 20. maija spriedums lietā T-261/09 P Komisija/Violetti un citi. |
| --- | --- |

17.

2010. gada 20. maija spriedums lietā T-261/09 P Komisija/Violetti un citi.

| 18. | 2010. gada 29. jūnija spriedums lietā C-28/08 P Komisija/The Bavarian Lager Co. Ltd. |
| --- | --- |

18.

2010. gada 29. jūnija spriedums lietā C-28/08 P Komisija/The Bavarian Lager Co. Ltd.

| 19. | 2010. gada 29. jūnija spriedums lietā C-139/07 P Komisija/Technische Glaswerke Ilmenau GmbH. |
| --- | --- |

19.

2010. gada 29. jūnija spriedums lietā C-139/07 P Komisija/Technische Glaswerke Ilmenau GmbH.

Eiropas Cilvēktiesību tiesa (ECT)

| 1. | 1980. gada 27. februāra spriedums lietā Deweer/Beļģija, A sērija Nr. 35. |
| --- | --- |

1.

1980. gada 27. februāra spriedums lietā Deweer/Beļģija, A sērija Nr. 35.

| 2. | 1992. gada 25. februāra spriedums lietā Pfeifer un Plankl/Austrija, A sērija Nr. 227. |
| --- | --- |

2.

1992. gada 25. februāra spriedums lietā Pfeifer un Plankl/Austrija, A sērija Nr. 227.

---

(1)  Lēmuma 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai, 2. panta 1. punktā ir paredzēts, ka birojs, veicot izmeklēšanu, īsteno Kopienas likumdevēja piešķirtās pilnvaras, ievērojot tā noteiktos ierobežojumus un nosacījumus. Skatīt arī Regulas (EK) Nr. 1073/1999 10. apsvērumu. Turklāt Tiesa šo prasību atgādināja 2003. gada 10. jūlija spriedumā lietā C-11/00 Komisija/ECB, 139. punkts.

1

Komisija/ECB

(2)  Kā jaunāko šajā jautājumā skatīt Vispārējās tiesas 2010. gada 20. maija spriedumu lietā T-261/09 P Komisija/Violetti un citi.

2

Komisija/Violetti

(3)  PIT 2003. gada 18. decembra rīkojums lietā T-215/02 Gómez-Reino/Komisija, 65. punkts. Skatīt arī 2004. gada 9. jūnija rīkojumu lietā T-96/03 Camós Grau/Komisija, kurā PIT atgādināja, ka, lai gan par pasākumiem, kas pēc būtības ir sagatavošanas pasākumi, nevar iesniegt atcelšanas prasību, uz šo pasākumu iespējamām nelikumībām var atsaukties, lai pamatotu prasību par galīgo aktu, kurā attiecīgie pasākumi ir bijis viens no sagatavošanas posmiem (31. punkts).

3

Gómez-Reino/Komisija

Camós Grau/Komisija

(4)  Skatīt arī UK Atzinumu Nr. 3/2010 par Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu.

4

(5)  PIT 2008. gada 8. jūlija spriedums lietā T-48/05 Franchet un Byk/Komisija (Nr. 2), kurā apliecināts OLAF pienākums apspriesties ar UK pirms jebkādas informācijas nodošanas valstu tiesu iestādēm, lai tiktu aizsargātas pamattiesības.

5

Franchet

Byk/Komisija

OLAF

(6)  Skatīt 4. pielikumu (konfidenciāls).

6

(7)  Skatīt 2. pielikumu (OLAF iekšējs dokuments).

7

OLAF

(8)  Skatīt 1. pielikumu; attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu skatīt Komisijas 2010. gada 6. jūlija diskusiju dokumentu un II pielikumu, kurā ietverta Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija un Eiropadomes nostāja.

8

(9)  Skatīt 3. pielikumu (UK iekšējs dokuments).

9

(10)  Skatīt Civildienesta noteikumu 22.a pantu un 2008. gada 10. novembra vēstuli OLAF darbiniekiem.

10

OLAF

(11)  Skatīt Civildienesta noteikumu 11. pantu, kā arī spriedumu lietā T-309/03 Camós Grau/Komisija.

11

Camós Grau/Komisija

(12)  PIT 2002. gada 11. septembra spriedums lietā T-89/01 Willeme/Komisija, 47. punkts.

12

Willeme/Komisija

(13)  Skatīt UK darbības pārskatu par 2005.–2007. gadu (OV C 123, 20.5.2008., 7. lpp.) un UK darbības pārskatu par 2008.–2009. gadu (OV C 314, 22.12.2009., 38. lpp.).

13

(14)  Camós Grau/Komisija, rīkojuma 104.–141. punkts. Kaut arī Rokasgrāmatā šis rīkojums ir minēts, nav paredzētas konkrētas normas, kas jāievēro izmeklētājiem. Turklāt veidlapā, kas jāaizpilda izmeklētājiem, nav atjaunināts juridiskais pamats (skatīt vēstuli O/F1).

14

Camós Grau/Komisija

(15)  Skatīt Padomes un Eiropas Parlamenta priekšlikumus (7.a pants).

15

(16)  Attiecībā uz šā principa piemērošanu mutatis mutandis skatīt 2006. gada 21. septembra spriedumu lietā C-113/04 P Technische Unie BV/Komisija saistībā ar administratīvās procedūras ilgumu konkurences lietā, kurā attiecīgajiem uzņēmumiem piemērots naudas sods. Tiesa atzina, ka saprātīga termiņa prasība attiecas arī uz izmeklēšanas stadiju, kas ir administratīvās procedūras pirmā stadija, kuras pārmērīgs ilgums var vēlāk ietekmēt attiecīgo uzņēmumu aizstāvības iespējas, jo īpaši samazinot aizstāvības tiesību efektivitāti, ja uz tām atsaucas procedūras otrajā stadijā (54.–55. punkts).

16

mutatis mutandis

Technische Unie BV/Komisija

(17)  Skatīt lietas noilguma termiņus pārkāpumiem, uz kuriem attiecas Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95.

17

(18)  Attiecībā uz šo jāatzīmē, ka Kopienas judikatūrā konkurences noteikumu jomā skaidri atzīts, ka saprātīga termiņa pārsniegšana var būt pamats, lai atceltu lēmumu, ar ko konstatēti pārkāpumi un piemērots sods, ja šā principa pārkāpums ir ietekmējis attiecīgo uzņēmumu aizstāvības tiesības (iepriekš minētais spriedums lietā Technische Unie BV/Komisija, 47. punkts).

18

Technische Unie BV/Komisija

(19)  Skatīt lietas Nr. 9 un Nr. 20, kuras ilga attiecīgi divus un trīs gadus un kurās darbs tika veikts salīdzinoši neilgu laiku, un mutatis mutandis iepriekš minēto spriedumu lietā Franchet un Byk/Komisija (Nr. 2), 280. punkts.

19

mutatis mutandis

Franchet

Byk/Komisija

(20)  Jo īpaši deviņu mēnešu ziņojumos (skatīt UK Atzinumu Nr. 2/2009 (OV C 314, 22.12.2009., 22. lpp.)).

20

(21)  Attiecībā uz šo skatīt UK Atzinumu Nr. 4/2010 par izmeklēšanu plānošanu.

21

(22)  Skatīt lietu Nr. 9, kā arī lietu Nr. 17, kurā vērtēšanas posms ilga desmit mēnešus, kuru laikā notika tikai viena sanāksme ar Komisijas dienestiem un Operatīvās informācijas nodaļas veiktās pārbaudes. Pēc tam, kad tika sākta izmeklēšana, tā ilga septiņus mēnešus, kuru laikā netika veikta neviena operatīvā darbība.

22

(23)  Skatīt lietas Nr. 5, 6, 7, 24 un 28, kurās “trīs mēnešu” ziņojumi neaptver visu izmeklēšanas laiku; lietas Nr. 7, 24 un 28 tika pabeigtas vidēji sešus mēnešus vēlāk salīdzinājumā ar plānoto, kaut arī nebija veiktas nekādas operatīvās darbības un nebija norādīti nekādi kavēšanās iemesli; lietā Nr. 28 tika sagatavoti četri “trīs mēnešu” ziņojumi, saskaņā ar kuriem to aptvertajā laikposmā paveiktais darbs bija izmeklēšanā izskatāmā projekta dokumentācijas izpēte un izmeklēšanas galīgā ziņojuma sagatavošana.

23

(24)  UK konstatēja vairākus gadījumus, kuros juridiskais pienākums sagatavot šos ziņojumus nebija izpildīts.

24

(25)  Skatīt UK Atzinumu Nr. 2/2009 (OV C 314, 22.12.2009., 39. lpp.).

25

(26)  Skatīt lietu Nr. 13.

26

(27)  Skatīt Padomes priekšlikumu (7.a pants).

27

(28)  Iepriekš minētais PIT spriedums lietā Franchet un Byk/Komisija (Nr. 2), 218. punkts.

28

Franchet

Byk/Komisija

(29)  Skatīt spriedumu lietā F-23/05 Giraudy/Komisija, 161. punkts, kurā ES tiesas šo noteikumu interpretēja plaši, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1073/1999 10. apsvērumu; skatīt arī iepriekš minēto spriedumu lietā Franchet un Byk/Komisija (Nr. 2), kurā ES tiesas atzina, ka nevainības prezumpcijas principa “sekas ir OLAF uzliktais konfidencialitātes pienākums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 8. panta 2. punktu” (213. punkts).

29

Giraudy/Komisija

Franchet

Byk/Komisija

OLAF

(30)  Iepriekš minētais PIT spriedums lietā T-259/03 Nikolaou/Komisija, 189.–216. punkts.

30

Nikolaou/Komisija

(31)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 8. panta 2. punkta otrā daļa un Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 8. panta 1. punkta otrā daļa.

31

(32)  UK konstatēja, ka: i) saistībā ar vairākiem izmeklēšanas ziņojumiem par vienu un to pašu personu OLAF kļūdas pēc dienestiem un/vai valsts iestādēm pārsūtīja citu ziņojumu, nevis to, attiecībā uz kuru bija jānodrošina pēcpasākumi; un ii) trešai personai tika nosūtīta vēstule ar informāciju saistībā ar izmeklēšanu, nenorādot nosūtīšanas mērķi (skatīt izmeklēšanu Nr. 9 un Nr. 13).

32

OLAF

(33)  2010. gada 29. jūnija spriedums lietā C-28/08 P Komisija/The Bavarian Lager Co. Ltd.

33

Komisija/The Bavarian Lager Co. Ltd

(34)  2010. gada 29. jūnija spriedums lietā C-139/07 P Komisija/Technische Glaswerke Ilmenau GmbH.

34

Komisija/Technische Glaswerke Ilmenau GmbH

(35)  Skatīt Iestāžu nolīguma Parauglēmuma 4. pantu un katras iestādes un aģentūras lēmumus, kā arī Civildienesta noteikumu IX pielikuma 1. pantu.

35

(36)  Rokasgrāmatas 5.1.1.1. punkts.

36

(37)  Saskaņā ar Rokasgrāmatu īpašas izmeklēšanas pilnvaras tiek īstenotas, veicot šādas darbības: attiecīgās personas un liecinieku nopratināšana, piekļuve ES iestāžu darbinieka personiskajai lietai, iestāžu telpu pārbaude, datortehniskā pārbaude, pārbaude uz vietas (skatīt 3.2.2. punktu). UK konstatēja, ka vienā no izmeklēšanām izmeklētājs un par datortehnisko pārbaudi atbildīgais darbinieks tika norīkoti pēc tam, kad bija veikuši izmeklēšanas darbības, kurām bija saņēmuši pilnvarojumu (skatīt lietu Nr. 23).

37

(38)  Skatīt 5.2. punktu turpmāk.

38

(39)  Parauglēmuma 4. pants.

39

(40)  Iepriekš minētais PIT spriedums lietā T-259/03 Nikolaou/Komisija, 238. punkts.

40

Nikolaou/Komisija

(41)  Tā tas bija izmeklēšanā Nr. 3 un Nr. 20.

41

(42)  Piemēram, vienā no izmeklēšanām, kurā jauns apgalvojums attiecīgajai personai pirmo reizi tika darīts zināms nopratināšanas laikā, tas tika veikts, uzdodot vienu neviennozīmīgu jautājumu, kura formulējums varēja būt dažādi interpretējams (skatīt lietu Nr. 9).

42

(43)  Iepriekš minētais PIT spriedums lietā T-259/03 Nikolaou/Komisija, 255.–265. punkts.

43

Nikolaou/Komisija

(44)  Piemēram, nopratināšanas uzaicinājuma vēstule attiecīgajai personai nosūtīta pēc termiņa, kurā tai jānorāda izvēlētā valoda (lieta Nr. 9); ne šajā vēstulē, ne vēlāk nav pilnībā izklāstīti visi apgalvojumi, kurus OLAF bija paredzējis izskatīt, un neviennozīmīgi formulēti jautājumi nopratināšanas laikā, kā rezultātā saņemtas neobjektīvas atbildes (lieta Nr. 9); nav nosūtīts nopratināšanas protokols, kaut arī skaidri norādīts, ka tas tiks izdarīts, kolīdz izmeklēšana būs pabeigta (lieta Nr. 3).

44

OLAF

(45)  Šis izņēmums bija piemērots divās no analizētajām iekšējām izmeklēšanām (skatīt lietas Nr. 16 un Nr. 27).

45

(46)  Iepriekš minētais PIT spriedums lietā Franchet un Byk/Komisija (Nr. 2), 151. punkts.

46

Franchet

Byk/Komisija

(47)  Skatīt lietas Nr. 16 un Nr. 27.

47

(48)  Skatīt Rokasgrāmatas 3.3.3. punktu un noteikumus par nopratināšanas uzaicinājuma vēstuli, nopratināšanas norisi un liecību fiksēšanu.

48

(49)  Skatīt Eiropas Parlamenta priekšlikumu (7.a pants).

49

(50)  Skatīt visu triju priekšlikumu 7.a panta 2. punktu.

50

(51)  OLAF Rokasgrāmatas 3.3.2.2.2., 3.3.3.3., 3.3.3.4. un 5.1.3. punkts.

51

OLAF

(52)  Eiropas Cilvēktiesību tiesas 1992. gada 25. februāra spriedums lietā Pfeifer un Plankl/Austrija, A sērija Nr. 227, 37.–38. punkts.

52

Pfeifer

Plankl/Austrija

(53)  Eiropas Cilvēktiesību tiesas 1980. gada 27. februāra spriedums lietā Deweer/Beļģija, A sērija Nr. 35, 51. punkts.

53

Deweer/Beļģija

(54)  Skatīt Parauglēmuma 1. pantu un Regulas (EK) Nr. 1073/1999 4. panta 6. punktu.

54

(55)  OLAF Rokasgrāmatas 3.3.3.4., 5.1.1.1. un 5.1.3. punkts.

55

OLAF

(56)  Iepriekš minētais PIT spriedums lietā Franchet un Byk/Komisija (Nr. 2), 255.–262. punkts; iepriekš minētais spriedums lietā Nikolaou/Komisija, 240.–246. punkts; iepriekš minētais rīkojums lietā T-215/02 Gómez-Reino/Komisija, 65. punkts.

56

Franchet

Byk/Komisija

Nikolaou/Komisija

Gómez-Reino/Komisija

(57)  Attiecībā uz konkrēto iespēju pieprasīt piekļūt dokumentiem pēc OLAF izmeklēšanas pabeigšanas un šādu pieprasījumu apstrādes nosacījumiem skatīt 2006. gada 6. jūlija spriedumu apvienotajās lietās T-391/03 un T-70/04 Franchet un Byk/Komisija (Nr. 1).

57

OLAF

Franchet

Byk/Komisija

(58)  Skatīt 56. zemsvītras piezīmē minēto judikatūru.

58

(59)  Turklāt nepietiekami pamatotus lēmumus Eiropas Ombuds var atzīt par sliktas pārvaldības gadījumiem; attiecībā uz ārējām izmeklēšanām skatīt Eiropas Ombuda lēmumu apvienotajās lietās 723/2005/OV un 790/2005/OV.

59

(60)  Civildienesta noteikumu IX pielikuma 1. panta 1. punkts.

60

(61)  Skatīt lietu Nr. 26.

61

(62)  Skatīt Parauglēmuma 5. pantu un Civildienesta noteikumu IX pielikuma 1. panta 3. punktu.

62

(63)  Skatīt Padomes priekšlikuma 8.a pantu, kā arī šā atzinuma 3.1.2.2. punktu.

63

(64)  Valstu tiesiskā regulējuma atšķirības nesen bija izgaismotas Komisijas 2009. gada ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu (COM(2010) 382, galīgā redakcija 2).

64

(65)  Skatīt jo īpaši UK Atzinumā Nr. 3/2010 ietvertos priekšlikumus.

65

(66)  Skatīt LES 4. pantu.

66

(67)  5.1.1.2. punkts.

67

(68)  Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 6. panta 1. punkta otrā daļa.

68

(69)  Šīs dubultās prasības iemeslu ES tiesas ir skaidrojušas šādi: “(..) Komisijai ir pienākums norādīt pārbaudes priekšmetu un mērķi. Šis pienākums ir būtiska prasība ne tikai tāpēc, lai būtu skaidri redzams, ka attiecīgo uzņēmumu telpās paredzētā izmeklēšana ir pamatota, bet arī lai šie uzņēmumi spētu novērtēt to sadarbošanās pienākuma apmēru, vienlaikus nodrošinot to tiesības uz aizstāvību.” (Tiesas 1989. gada 21. septembra spriedums apvienotajās lietās C-46/87 un C-227/88 Hoechst AG/Komisija, 29. punkts.)

69

Hoechst AG/Komisija

(70)  Rokasgrāmatas 5.1.2.2. punkts.

70

(71)  Saskaņā ar Rokasgrāmatu OLAF pilnvaras veikt nopratināšanu izriet no Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 7. panta apvienojumā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 2. pantu (skatīt 3.3.2.2.2. un 3.3.3.2. punktu).

71

OLAF

(72)  Skatīt mutatis mutandis Vispārējās tiesas spriedumu lietā Nikolaou/Komisija, 246. punkts; skatīt arī PIT 2004. gada 13. jūlija rīkojumu lietā T-29/03 Comunidad Autónoma de Andalucía/Komisija.

72

mutatis mutandis

Nikolaou/Komisija

Comunidad Autónoma de Andalucía/Komisija

(73)  Skatīt visu triju priekšlikumu 7.a panta 2. punktu.

73

(74)  Tiesas 1989. gada 17. oktobra spriedums lietā 85/87 Dow Benelux NV/Komisija, 26.–27. punkts.

74

Dow Benelux NV/Komisija

(75)  Skatīt Tiesas 1989. gada 18. oktobra spriedumu lietā 374/87 Orkem/Komisija, 33.–35. punkts; jaunākus interpretācijas gadījumus skatīt Tiesas 2004. gada 7. janvāra spriedumā apvienotajās lietās C-204/00 P, C-205/00 P, C-211/00 P, C-213/00 P, C-217/00 P un C-219/00 P Aalborg Portland A/S un citi/Komisija, 61.–65. punkts, vai Vispārējās tiesas 2010. gada 28. aprīļa spriedumā lietā T-446/05 Amann & Söhne et Cousin Filterie/Komisija, 325.–329. punkts.

75

Orkem/Komisija

Aalborg Portland A/S

/Komisija

Amann & Söhne et Cousin Filterie/Komisija

(76)  Iepriekš minētais spriedums lietā Orkem/Komisija, 34.–35. punkts.

76

Orkem/Komisija

(77)  Attiecībā uz šo skatīt Padomes priekšlikumu par Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformas projekta 8.a pantu.

77

---