# Euroopa Liidu C 217/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.217.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 217 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide23. juuli 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.217.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 217

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide23. juuli 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2011/C 217/01 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Sloveenia 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta | 1 |
| 2011/C 217/02 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Poola 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta | 5 |
| 2011/C 217/03 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Rootsi 2011. aasta riikliku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta | 9 |
| 2011/C 217/04 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta | 12 |
| 2011/C 217/05 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, nende liikmesriikide, mille rahaühik on euro, majanduspoliitika üldsuuniste rakendamise kohta | 15 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2011/C 217/06 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus komisjoni otsuse 2011/141/EL kohta, millega muudetakse tarbijakaitsealase koostöö süsteemi käsitlevat komisjoni otsust 2007/76/EÜ, ja komisjoni soovituse 2011/136/EL kohta, mis käsitleb suuniseid, mille alusel rakendada andmekaitse-eeskirju tarbijakaitsealase koostöö süsteemis | 18 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2011/C 217/01

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Sloveenia 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

1

2011/C 217/02

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Poola 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

5

2011/C 217/03

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Rootsi 2011. aasta riikliku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta

9

2011/C 217/04

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta

12

2011/C 217/05

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, nende liikmesriikide, mille rahaühik on euro, majanduspoliitika üldsuuniste rakendamise kohta

15

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

2011/C 217/06

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus komisjoni otsuse 2011/141/EL kohta, millega muudetakse tarbijakaitsealase koostöö süsteemi käsitlevat komisjoni otsust 2007/76/EÜ, ja komisjoni soovituse 2011/136/EL kohta, mis käsitleb suuniseid, mille alusel rakendada andmekaitse-eeskirju tarbijakaitsealase koostöö süsteemis

18

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2011/C 217/07 | Nõukogu otsus, 18. juuli 2011, millega nimetatakse ametisse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatuse Saksamaa, Ungari ja Portugali liikmed ja asendusliikmed | 27 |
| 2011/C 217/08 | Nõukogu otsus, 18. juuli 2011, Euroopa Sotsiaalfondi komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta | 29 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 217/09 | Euro vahetuskurss | 34 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2011/C 217/07

Nõukogu otsus, 18. juuli 2011, millega nimetatakse ametisse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatuse Saksamaa, Ungari ja Portugali liikmed ja asendusliikmed

27

2011/C 217/08

Nõukogu otsus, 18. juuli 2011, Euroopa Sotsiaalfondi komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta

29

Euroopa Komisjon

2011/C 217/09

Euro vahetuskurss

34

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 217/10 | Hiina Rahvavabariigist pärit kangköiteseadmete impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta | 35 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 217/10

Hiina Rahvavabariigist pärit kangköiteseadmete impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

35

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 23.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 217/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Sloveenia 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

2011/C 217/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | 26. märtsil 2010 nõustus Euroopa Ülemkogu komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

26. märtsil 2010 nõustus Euroopa Ülemkogu komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Sloveenia esitas 18. ja 19. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2010–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt. |
| --- | --- |

(6)

Sloveenia esitas 18. ja 19. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2010–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt.

| (7) | Kriisile eelnenud aastatel oli Sloveenia majanduskasv kiire eelkõige ekspordi ja investeeringute rohkuse tõttu. Sloveenia oli siiski kriisist tugevalt mõjutatud, kaotades 2009. aastal 8,1 % oma reaalSKPst, mis nullis osa Euroopa arenenud majandustega riikidele järelejõudmise protsessist. Automaatsete stabilisaatorite, majanduse elavdamise meetmete ja kulude tugeva loomuliku dünaamika vastasmõju tõstis valitsussektori eelarve puudujäägi 2008. aasta tasemelt 1,8 % SKPst 2009. aastal tasemele 6 % SKPst (valitsemissektori võla tase oli vastavalt 21,9 % ja 35,2 % SKPst). Tööturg reageeris märkimisväärse viivitusega ja praegu jätkub tööhõive vähenemine. Ehkki töötuse määr on jätkuvalt ELi keskmisest väiksem, tõusis see 2010. aastal kriisieelselt 4,4 % tasemelt järsult 7,3 %le. Majanduse elavnemine on olnud üsna aeglane ja selle kiirenemist oodatakse alles 2012. aastal, mil kasvuks prognoositakse 2,5 % SKPst. |
| --- | --- |

(7)

Kriisile eelnenud aastatel oli Sloveenia majanduskasv kiire eelkõige ekspordi ja investeeringute rohkuse tõttu. Sloveenia oli siiski kriisist tugevalt mõjutatud, kaotades 2009. aastal 8,1 % oma reaalSKPst, mis nullis osa Euroopa arenenud majandustega riikidele järelejõudmise protsessist. Automaatsete stabilisaatorite, majanduse elavdamise meetmete ja kulude tugeva loomuliku dünaamika vastasmõju tõstis valitsussektori eelarve puudujäägi 2008. aasta tasemelt 1,8 % SKPst 2009. aastal tasemele 6 % SKPst (valitsemissektori võla tase oli vastavalt 21,9 % ja 35,2 % SKPst). Tööturg reageeris märkimisväärse viivitusega ja praegu jätkub tööhõive vähenemine. Ehkki töötuse määr on jätkuvalt ELi keskmisest väiksem, tõusis see 2010. aastal kriisieelselt 4,4 % tasemelt järsult 7,3 %le. Majanduse elavnemine on olnud üsna aeglane ja selle kiirenemist oodatakse alles 2012. aastal, mil kasvuks prognoositakse 2,5 % SKPst.

| (8) | Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnnangu, on nõukogu arvamusel, et programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on lühikeses perspektiivis realistlik, kuid programmiperioodi lõpu poole optimistlik. Programmi kohaselt kavatsetakse vähendada valitsussektori eelarve puudujääki 2010. aasta tasemelt 5,6 % SKPst 2013. aastaks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst, seda esmaste kulude laialdase piiramise teel. Programmis nähakse pärast ülemäärase puudujäägi kõrvaldamist ette programmiperioodi jooksul mõningat liikumist keskpika perioodi eesmärgi – struktuurselt tasakaalustatud eelarvepositsiooni – suunas, seda siiski saavutamata. Ehkki keskpikaks perioodiks võetud eesmärk on ambitsioonikam kui eelmises programmis, ei paista see tagavat küllalt kiiret liikumist riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse suunas. Vastavalt komisjoni talituste arvutustele, mis põhinevad ühiselt kokkulepitud metoodikal ja lähtuvad programmis esitatud teabest, moodustab 2010.–2013. aastaks kavandatud iga-aastane struktuurse eelarveseisundi muutus umbes 0,5 protsendipunkti SKPst, mis on vähem kui nõukogu soovitatud tase. Samuti ei pruugita saavutada puudujäägi ja võla vähendamise eesmärke. 2011. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi saavutamiseks on oodata täiendavate meetmete võtmist lisaeelarve raames. Programmis ei täpsustada 2011. aasta järgseid kulude piiramise meetmeid ning ei saa välistada täiendavaid finantssektori päästmise meetmeid, mis mõjutavad puudujääki ja võlataset. |
| --- | --- |

(8)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnnangu, on nõukogu arvamusel, et programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on lühikeses perspektiivis realistlik, kuid programmiperioodi lõpu poole optimistlik. Programmi kohaselt kavatsetakse vähendada valitsussektori eelarve puudujääki 2010. aasta tasemelt 5,6 % SKPst 2013. aastaks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst, seda esmaste kulude laialdase piiramise teel. Programmis nähakse pärast ülemäärase puudujäägi kõrvaldamist ette programmiperioodi jooksul mõningat liikumist keskpika perioodi eesmärgi – struktuurselt tasakaalustatud eelarvepositsiooni – suunas, seda siiski saavutamata. Ehkki keskpikaks perioodiks võetud eesmärk on ambitsioonikam kui eelmises programmis, ei paista see tagavat küllalt kiiret liikumist riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse suunas. Vastavalt komisjoni talituste arvutustele, mis põhinevad ühiselt kokkulepitud metoodikal ja lähtuvad programmis esitatud teabest, moodustab 2010.–2013. aastaks kavandatud iga-aastane struktuurse eelarveseisundi muutus umbes 0,5 protsendipunkti SKPst, mis on vähem kui nõukogu soovitatud tase. Samuti ei pruugita saavutada puudujäägi ja võla vähendamise eesmärke. 2011. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi saavutamiseks on oodata täiendavate meetmete võtmist lisaeelarve raames. Programmis ei täpsustada 2011. aasta järgseid kulude piiramise meetmeid ning ei saa välistada täiendavaid finantssektori päästmise meetmeid, mis mõjutavad puudujääki ja võlataset.

| (9) | Samal ajal, kui valitsussektori eelarve puudujääk on võrreldes 2009. aasta tipptasemega vähenenud, seisab Sloveenia ees oluline väljakutse konsolideerida täiendavalt eelarvet, et kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2013. aastaks ja saavutada seejärel keskpika perioodi eesmärk. Kooskõlas viimaste aastate konsolideerimisstrateegiaga mõjutab stabiilsusprogrammis ajavahemikuks 2011–2014 ettenähtud täiendav kulukokkuhoid peamiselt avaliku sektori palku, sotsiaaltoetusi (sh pensionid) ja riiklikke investeeringuid. Samal ajal ei paku stabiilsusprogramm üksikasjalikku teavet pärast 2011. aastat kavandatud meetmete kohta. 2011. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks võetakse lisaeelarve raames täiendavaid korrigeerimismeetmeid. Keskpika perioodi konsolideerimisstrateegia usaldusväärsust suurendaks täiendavate struktuursete kulupiiramismeetmete vastuvõtmine ajutiste meetmete asemel, mis iseloomustasid hiljutisi konsolideerimisi, ning siduvam keskpika perioodi eelarveraamistik. Stabiilsusprogramm kinnitab kulueeskirjade kasutuselevõtmist, kuid selle peamised sätted (nt eeskirjade täitmata jätmise määratlus) on vaja veel välja töötada. Lisaks tähendab suhteliselt madal kulutõhusus, näiteks tervishoiu ja hariduse valdkonnas, et Sloveenia saaks eelarvet kulupõhiselt veelgi konsolideerida, ilma et avalike teenuste kvaliteet sellest kannataks. Stabiilsusprogrammis on välja kuulutatud algatused avalike teenuste, toetuste ratsionaliseerimiseks ning ühtse riigihangete süsteemi kasutuselevõtmiseks, kuid mõnede algatuste üksikasjad ei ole esitatud piisava täpsusega. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal, kui valitsussektori eelarve puudujääk on võrreldes 2009. aasta tipptasemega vähenenud, seisab Sloveenia ees oluline väljakutse konsolideerida täiendavalt eelarvet, et kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2013. aastaks ja saavutada seejärel keskpika perioodi eesmärk. Kooskõlas viimaste aastate konsolideerimisstrateegiaga mõjutab stabiilsusprogrammis ajavahemikuks 2011–2014 ettenähtud täiendav kulukokkuhoid peamiselt avaliku sektori palku, sotsiaaltoetusi (sh pensionid) ja riiklikke investeeringuid. Samal ajal ei paku stabiilsusprogramm üksikasjalikku teavet pärast 2011. aastat kavandatud meetmete kohta. 2011. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks võetakse lisaeelarve raames täiendavaid korrigeerimismeetmeid. Keskpika perioodi konsolideerimisstrateegia usaldusväärsust suurendaks täiendavate struktuursete kulupiiramismeetmete vastuvõtmine ajutiste meetmete asemel, mis iseloomustasid hiljutisi konsolideerimisi, ning siduvam keskpika perioodi eelarveraamistik. Stabiilsusprogramm kinnitab kulueeskirjade kasutuselevõtmist, kuid selle peamised sätted (nt eeskirjade täitmata jätmise määratlus) on vaja veel välja töötada. Lisaks tähendab suhteliselt madal kulutõhusus, näiteks tervishoiu ja hariduse valdkonnas, et Sloveenia saaks eelarvet kulupõhiselt veelgi konsolideerida, ilma et avalike teenuste kvaliteet sellest kannataks. Stabiilsusprogrammis on välja kuulutatud algatused avalike teenuste, toetuste ratsionaliseerimiseks ning ühtse riigihangete süsteemi kasutuselevõtmiseks, kuid mõnede algatuste üksikasjad ei ole esitatud piisava täpsusega.

| (10) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Sloveenias märgatavalt suurem kui ELis keskmiselt. Peale selle on eakate töötajate tööturul osalemise ja tööhõive määr väga madal (vastavalt 36,5 % ja 35 %, samal ajal kui ELi keskmine on vastavalt 49,7 % ja 46,3 %). Seda põhjustab peamiselt madal pensioniiga ja ebapiisav motivatsioon aktiivsena vananemiseks. Parlament võttis hiljuti vastu pensionireformi, mille eesmärk on tõsta pensioniiga, säilitades samal ajal pensionide piisava taseme. Stabiilsusprogrammi kohaselt stabiliseeriks see vananemisega seotud kulud 2030. aastani ja oleks seega oluline esimene samm pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse suunas. Reformikava esitati 5. juunil 2011. aastal rahvahääletusele ja lükati tagasi. Pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse probleem aga jääb ja seega on vaja otsida muid võimalusi selle lahendamiseks. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured. |
| --- | --- |

(10)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Sloveenias märgatavalt suurem kui ELis keskmiselt. Peale selle on eakate töötajate tööturul osalemise ja tööhõive määr väga madal (vastavalt 36,5 % ja 35 %, samal ajal kui ELi keskmine on vastavalt 49,7 % ja 46,3 %). Seda põhjustab peamiselt madal pensioniiga ja ebapiisav motivatsioon aktiivsena vananemiseks. Parlament võttis hiljuti vastu pensionireformi, mille eesmärk on tõsta pensioniiga, säilitades samal ajal pensionide piisava taseme. Stabiilsusprogrammi kohaselt stabiliseeriks see vananemisega seotud kulud 2030. aastani ja oleks seega oluline esimene samm pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse suunas. Reformikava esitati 5. juunil 2011. aastal rahvahääletusele ja lükati tagasi. Pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse probleem aga jääb ja seega on vaja otsida muid võimalusi selle lahendamiseks. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured.

| (11) | Tööturg on eri lepinguvormide tõttu suhteliselt killustatud: tähtajatu lepinguga töötajate töökaitse on tähtajalise lepinguga töötajate omaga võrreldes range. Ajutiste lepingutega (sh tudengite töö) töötavate 15–24aastaste noorte osatähtsus on ELi suurim (2009. aastal 67 %) ning ajutiste lepingute tähtajatuks muutmine on suhteliselt keeruline. Varasemad pingutused selle probleemi lahendamiseks on osutunud ebapiisavaks. Valitsus kavatseb pidada läbirääkimisi sotsiaalpartneritega töösuhteseaduse läbivaatamise üle, et ühtlustada eri liiki töölepingutega kaasnevad õigused ja kohustused. Tudengite töö moodustab suure, üsnagi reguleerimata ja maksusoodsa paralleelse tööturu. Riiklik reformikava seda olulist küsimust ei käsitle referendumiga ühele ajale sattumise ja kava esitamise tähtaja tõttu. |
| --- | --- |

(11)

Tööturg on eri lepinguvormide tõttu suhteliselt killustatud: tähtajatu lepinguga töötajate töökaitse on tähtajalise lepinguga töötajate omaga võrreldes range. Ajutiste lepingutega (sh tudengite töö) töötavate 15–24aastaste noorte osatähtsus on ELi suurim (2009. aastal 67 %) ning ajutiste lepingute tähtajatuks muutmine on suhteliselt keeruline. Varasemad pingutused selle probleemi lahendamiseks on osutunud ebapiisavaks. Valitsus kavatseb pidada läbirääkimisi sotsiaalpartneritega töösuhteseaduse läbivaatamise üle, et ühtlustada eri liiki töölepingutega kaasnevad õigused ja kohustused. Tudengite töö moodustab suure, üsnagi reguleerimata ja maksusoodsa paralleelse tööturu. Riiklik reformikava seda olulist küsimust ei käsitle referendumiga ühele ajale sattumise ja kava esitamise tähtaja tõttu.

| (12) | Peale killustatuse on Sloveenia tööturu struktuuriprobleemide põhjuseks ka oskuste mittevastavus tööturu vajadustele, mida riiklikus reformikavas tunnistatakse. Riiklikus reformikavas nähakse ette suuri investeeringuid väljaõppesse oskuste parandamiseks ja tööalase konkurentsivõime tõstmiseks. Selles kirjeldatakse edasisi plaane parandada üleminekut õpingutelt tööturule, rõhuga kutsesuunitlusteenuste pakkumisel kogu haridussüsteemis. Reformikavas nähakse ette tööturuteenuse ajakohastamist eesmärgiga parandada oskuste vastavust tööturu vajadustele. Nimetatud reformide edukaks elluviimiseks on aga vaja parandada süsteemi tööturu praeguste ja tulevaste vajaduste õigeaegseks tuvastamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Peale killustatuse on Sloveenia tööturu struktuuriprobleemide põhjuseks ka oskuste mittevastavus tööturu vajadustele, mida riiklikus reformikavas tunnistatakse. Riiklikus reformikavas nähakse ette suuri investeeringuid väljaõppesse oskuste parandamiseks ja tööalase konkurentsivõime tõstmiseks. Selles kirjeldatakse edasisi plaane parandada üleminekut õpingutelt tööturule, rõhuga kutsesuunitlusteenuste pakkumisel kogu haridussüsteemis. Reformikavas nähakse ette tööturuteenuse ajakohastamist eesmärgiga parandada oskuste vastavust tööturu vajadustele. Nimetatud reformide edukaks elluviimiseks on aga vaja parandada süsteemi tööturu praeguste ja tulevaste vajaduste õigeaegseks tuvastamiseks.

| (13) | Majanduslangus mõjutab laenuportfelle hilinemisega ning halbade laenude kasvav osatähtsus on suurendanud pankade kulusid vara väärtuse languse kompenseerimiseks ja eraldistele kahjureservide loomiseks. Kaks peamist riigile kuuluvat panka on rekapitaliseeritud, mis oli hädavajalik. Valitsus on teinud ka ettepaneku võtta meetmed nõuete laekumise kiirendamiseks ja tootliku tegevuse jaoks antavate laenude stimuleerimiseks, et taastada krediidivood reaalmajandusse, ent vaja võib minna lisameetmeid. |
| --- | --- |

(13)

Majanduslangus mõjutab laenuportfelle hilinemisega ning halbade laenude kasvav osatähtsus on suurendanud pankade kulusid vara väärtuse languse kompenseerimiseks ja eraldistele kahjureservide loomiseks. Kaks peamist riigile kuuluvat panka on rekapitaliseeritud, mis oli hädavajalik. Valitsus on teinud ka ettepaneku võtta meetmed nõuete laekumise kiirendamiseks ja tootliku tegevuse jaoks antavate laenude stimuleerimiseks, et taastada krediidivood reaalmajandusse, ent vaja võib minna lisameetmeid.

| (14) | Teenustesektori teatavad segmendid on kaitstud konkurentsisurve eest ning neid iseloomustavad kõrged hinnalisandid ja suur kontsentreeritus, mis suurendab kulusid kogu majanduses. Sellele lisanduv riigi ulatuslik osalemine majanduses ja muud äritegevuse takistused hoiavad potentsiaalselt kasulike välismaiste otseinvesteeringute taseme madalana. Sloveenia kavatseb kiirendada teenustedirektiivi märkimisväärselt veninud rakendamist. Samuti kavatseb Sloveenia tagada konkurentsi kaitse büroole täieliku sõltumatuse ja tuvastada müügikõlblikud riiklikud kapitaliinvesteeringud. Neid kavasid ei ole üksikasjalikult kindlaks määratud ja nende rakendamisega on seotud ohud. |
| --- | --- |

(14)

Teenustesektori teatavad segmendid on kaitstud konkurentsisurve eest ning neid iseloomustavad kõrged hinnalisandid ja suur kontsentreeritus, mis suurendab kulusid kogu majanduses. Sellele lisanduv riigi ulatuslik osalemine majanduses ja muud äritegevuse takistused hoiavad potentsiaalselt kasulike välismaiste otseinvesteeringute taseme madalana. Sloveenia kavatseb kiirendada teenustedirektiivi märkimisväärselt veninud rakendamist. Samuti kavatseb Sloveenia tagada konkurentsi kaitse büroole täieliku sõltumatuse ja tuvastada müügikõlblikud riiklikud kapitaliinvesteeringud. Neid kavasid ei ole üksikasjalikult kindlaks määratud ja nende rakendamisega on seotud ohud.

| (15) | Ehkki Sloveenia on ühinenud laiendatud euroala paktiga ja Sloveenia riiklikus reformikavas osutatakse võimalikele kohustustele ja eesmärkidele neljas laiendatud euroala pakti valdkonnas – konkurentsivõime ja tööhõive edendamine, töö riigi rahanduse jätkusuutlikkuse nimel ja rahandusliku stabiilsuse edendamine – ei teatatud komisjonile 7. juuniks 2011 ühestki konkreetsest kohustusest. |
| --- | --- |

(15)

Ehkki Sloveenia on ühinenud laiendatud euroala paktiga ja Sloveenia riiklikus reformikavas osutatakse võimalikele kohustustele ja eesmärkidele neljas laiendatud euroala pakti valdkonnas – konkurentsivõime ja tööhõive edendamine, töö riigi rahanduse jätkusuutlikkuse nimel ja rahandusliku stabiilsuse edendamine – ei teatatud komisjonile 7. juuniks 2011 ühestki konkreetsest kohustusest.

| (16) | Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Sloveenia fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Seda arvestades on komisjon seisukohal, et stabiilsusprogrammis sätestatud 2011. aasta puudujäägieesmärgi saavutamine nõuab lisaeelarve raames täiendavate meetmete võtmist. Pärast 2011. aastat on oht seoses puudujäägi- ja võlaeesmärgi saavutamisega, sest stabiilsusprogrammis ei ole täpsustatud jätkusuutlikke meetmeid kulude piiramiseks. Riiklik reformikava sisaldab meetmeid finantssektori parandamiseks, kuid need ei pruugi olla piisavalt ulatuslikud. Hindamine näitab ka, et tuleb tugevdada riigisiseseid majanduskasvu allikaid, eelkõige suurendades noorte ja eakate töötajate osalemist tööturul selle killustatuse vähendamise ja oskuste mittevastavuse kõrvaldamise teel. Peale selle on vaja tugevdada konkurentsi ja laiendada investeerimis- ja majanduskasvu võimalusi teenustesektoris ja võrgutööstustes. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Sloveenia fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Seda arvestades on komisjon seisukohal, et stabiilsusprogrammis sätestatud 2011. aasta puudujäägieesmärgi saavutamine nõuab lisaeelarve raames täiendavate meetmete võtmist. Pärast 2011. aastat on oht seoses puudujäägi- ja võlaeesmärgi saavutamisega, sest stabiilsusprogrammis ei ole täpsustatud jätkusuutlikke meetmeid kulude piiramiseks. Riiklik reformikava sisaldab meetmeid finantssektori parandamiseks, kuid need ei pruugi olla piisavalt ulatuslikud. Hindamine näitab ka, et tuleb tugevdada riigisiseseid majanduskasvu allikaid, eelkõige suurendades noorte ja eakate töötajate osalemist tööturul selle killustatuse vähendamise ja oskuste mittevastavuse kõrvaldamise teel. Peale selle on vaja tugevdada konkurentsi ja laiendada investeerimis- ja majanduskasvu võimalusi teenustesektoris ja võrgutööstustes.

| (17) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. detsembril 2009. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Sloveenia 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ning tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Sloveenia riikliku reformikava, |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. detsembril 2009. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Sloveenia 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ning tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Sloveenia riikliku reformikava,

SOOVITAB Sloveenial võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

| 1. | saavutada 2011. aasta puudujäägieesmärk, toetada 2012. aasta puudujäägieesmärki konkreetsete meetmetega ja viia jõuliselt läbi vajalik konsolideerimine, olles valmis võtma lisameetmeid võimalike kõrvalekallete ärahoidmiseks. Toetada seda vajalikku kohandusprotsessi kogu programmiperioodi jooksul lisameetmetega, et tagada iga-aastane keskmine konsolideerimine kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega ja liikuda piisavas tempos keskpika perioodi eesmärgi suunas. Sel eesmärgil kasutada kulusid piiravaid struktuurimeetmeid, kõrvaldada tuvastatud ebatõhususe ilmingud ja rakendada siduvamat keskpika perioodi eelarveraamistikku. Kiirendada eelarvepuudujäägi vähendamist juhul, kui majandus- või eelarvetingimused osutuvad eeldatust paremaks; |
| --- | --- |

1.

saavutada 2011. aasta puudujäägieesmärk, toetada 2012. aasta puudujäägieesmärki konkreetsete meetmetega ja viia jõuliselt läbi vajalik konsolideerimine, olles valmis võtma lisameetmeid võimalike kõrvalekallete ärahoidmiseks. Toetada seda vajalikku kohandusprotsessi kogu programmiperioodi jooksul lisameetmetega, et tagada iga-aastane keskmine konsolideerimine kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega ja liikuda piisavas tempos keskpika perioodi eesmärgi suunas. Sel eesmärgil kasutada kulusid piiravaid struktuurimeetmeid, kõrvaldada tuvastatud ebatõhususe ilmingud ja rakendada siduvamat keskpika perioodi eelarveraamistikku. Kiirendada eelarvepuudujäägi vähendamist juhul, kui majandus- või eelarvetingimused osutuvad eeldatust paremaks;

| 2. | võtta meetmeid, mis on vajalikud pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, säilitades samal ajal pensionide piisava taseme. Suurendada eakate töötajate tööhõive määra hilisema pensionile jäämisega ning arendades edasi aktiivset tööturupoliitikat ja elukestva õppe meetmeid; |
| --- | --- |

2.

võtta meetmeid, mis on vajalikud pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, säilitades samal ajal pensionide piisava taseme. Suurendada eakate töötajate tööhõive määra hilisema pensionile jäämisega ning arendades edasi aktiivset tööturupoliitikat ja elukestva õppe meetmeid;

| 3. | võtta vajaduse korral pangandussektoris lisameetmeid bilansside ja laenuportfellide tugevdamiseks, et tõhustada krediidivoogusid reaalmajandusse; |
| --- | --- |

3.

võtta vajaduse korral pangandussektoris lisameetmeid bilansside ja laenuportfellide tugevdamiseks, et tõhustada krediidivoogusid reaalmajandusse;

| 4. | võtta meetmeid, konsulteerides sotsiaalpartneritega ja kooskõlas riiklike tavadega, tähtajatute ja ajutiste töölepingutega tagatud õiguste ja kohustuste ebavõrdsuse vähendamiseks. Teha täiendavaid jõupingutusi tudengite tööst tuleneva paralleelse tööturu probleemiga tegelemiseks; |
| --- | --- |

4.

võtta meetmeid, konsulteerides sotsiaalpartneritega ja kooskõlas riiklike tavadega, tähtajatute ja ajutiste töölepingutega tagatud õiguste ja kohustuste ebavõrdsuse vähendamiseks. Teha täiendavaid jõupingutusi tudengite tööst tuleneva paralleelse tööturu probleemiga tegelemiseks;

| 5. | luua paindliku tööturu saavutamiseks vajalike oskuste ja pädevuste prognoosimise süsteem. Hinnata riikliku tööhõivetalituse tõhusust, eelkõige karjäärisuunamis- ja nõustamisteenuste valdkonnas, et parandada oskuste sobivust tööturu vajadustega; |
| --- | --- |

5.

luua paindliku tööturu saavutamiseks vajalike oskuste ja pädevuste prognoosimise süsteem. Hinnata riikliku tööhõivetalituse tõhusust, eelkõige karjäärisuunamis- ja nõustamisteenuste valdkonnas, et parandada oskuste sobivust tööturu vajadustega;

| 6. | ühtlustada reguleeritud kutsealad ja suurendada konkurentsi kaitse büroo haldussuutlikkust, et parandada ettevõtluskeskkonda ja meelitada ligi investeeringuid. |
| --- | --- |

6.

ühtlustada reguleeritud kutsealad ja suurendada konkurentsi kaitse büroo haldussuutlikkust, et parandada ettevõtluskeskkonda ja meelitada ligi investeeringuid.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3.

3

---

| 23.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 217/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 217/5

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Poola 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

2011/C 217/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Poola esitas 27. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 29. aprillil 2011 oma 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati lähenemisprogrammi ja reformikava üheaegselt. |
| --- | --- |

(6)

Poola esitas 27. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 29. aprillil 2011 oma 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati lähenemisprogrammi ja reformikava üheaegselt.

| (7) | Ülemaailmne finantskriis tõi kaasa Poola majandustegevuse aeglustumise, mille käigus SKP reaalkasv langes 2009. aastal 1,6 %-ni, kuid jäi siiski positiivseks. 2010. aastal tõusis SKP reaalkasv taas 3,8 %-le, kuna suur välisnõudlus toetas tootmist ja tõi pöörde laovarude tootmise tsüklisse, samas kui paindlik tööturg soodustas eratarbimist. Töötuse määr suurenes tööhõive kasvule vaatamata 2010. aastal 9,6 %-le võrreldes 7,1 %-ga 2008. aastal. Kriis on tekitanud suurt kahju riigi rahandusele. Valitsemissektori eelarve puudujääk suurenes 3,7 %-lt SKPst 2008. aastal 7,3 %-le SKPst 2009. aastal. 2010. aastal suurenes kõnealune puudujääk tagasihoidlikule konsolideerimismeetmete paketile ja tugevale majanduskasvule vaatamata 7,9 %-le SKPst. Võla suhe SKPsse tõusis 2010. aastal 55,1 %-le (3) võrreldes 50,9 %-ga 2009. aastal, jäädes siiski alla ELi toimimise lepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ja Poola põhiseaduse kohast võlataseme piirmäära. |
| --- | --- |

(7)

Ülemaailmne finantskriis tõi kaasa Poola majandustegevuse aeglustumise, mille käigus SKP reaalkasv langes 2009. aastal 1,6 %-ni, kuid jäi siiski positiivseks. 2010. aastal tõusis SKP reaalkasv taas 3,8 %-le, kuna suur välisnõudlus toetas tootmist ja tõi pöörde laovarude tootmise tsüklisse, samas kui paindlik tööturg soodustas eratarbimist. Töötuse määr suurenes tööhõive kasvule vaatamata 2010. aastal 9,6 %-le võrreldes 7,1 %-ga 2008. aastal. Kriis on tekitanud suurt kahju riigi rahandusele. Valitsemissektori eelarve puudujääk suurenes 3,7 %-lt SKPst 2008. aastal 7,3 %-le SKPst 2009. aastal. 2010. aastal suurenes kõnealune puudujääk tagasihoidlikule konsolideerimismeetmete paketile ja tugevale majanduskasvule vaatamata 7,9 %-le SKPst. Võla suhe SKPsse tõusis 2010. aastal 55,1 %-le (3) võrreldes 50,9 %-ga 2009. aastal, jäädes siiski alla ELi toimimise lepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ja Poola põhiseaduse kohast võlataseme piirmäära.

| (8) | Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, kuigi põhineb veidi optimistlikel 2012. aasta kasvuprognoosidel. Lähenemisprogrammiga kavandatakse vähendada puudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2012. aastaks, mis on nõukogu kehtestatud tähtaeg. Iga-aastane keskmine eelarve konsolideerimine ajavahemikul 2010–2012 on täielikult kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames 7. juulil 2009 nõukogu soovitatud 1,25 %-ga SKPst. Lähenemisprogrammi perioodi jooksul ei kavandata keskpika perioodi eesmärgi saavutamist. Pensionireformi muudatus, millega vähendatakse struktuurset eelarvepuudujääki 0,7 % 2011. aastal ja veel 0,5 % SKPst 2012. aastal, ei paranda oluliselt üldist eelarvepositsiooni, kuna samaaegselt algse eelarvepositsiooni paranemisega suurenevad pikaajalised kohustused. Eelarve-eesmärkide täitmist ohustavad rohkem negatiivsed riskitegurid. Eelkõige võib otsene maksutulu osutuda maksubaasiga seonduvat elastsust käsitlevate optimistlikke eelduste tõttu prognoositust väiksemaks; sotsiaalmakseid käsitlevad programmiprognoosid põhinevad tööhõive ja palgakasvuga seotud optimistlikel stsenaariumidel; ning võimalikud viivitused rakendamisel ja muudatused puudujäägi vähendamise meetmetes, ka väljaspool valitsuse otsest kontrolli, võivad kaasa tuua kõrvalekaldeid eelarve konsolideerimisel. |
| --- | --- |

(8)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, kuigi põhineb veidi optimistlikel 2012. aasta kasvuprognoosidel. Lähenemisprogrammiga kavandatakse vähendada puudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2012. aastaks, mis on nõukogu kehtestatud tähtaeg. Iga-aastane keskmine eelarve konsolideerimine ajavahemikul 2010–2012 on täielikult kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames 7. juulil 2009 nõukogu soovitatud 1,25 %-ga SKPst. Lähenemisprogrammi perioodi jooksul ei kavandata keskpika perioodi eesmärgi saavutamist. Pensionireformi muudatus, millega vähendatakse struktuurset eelarvepuudujääki 0,7 % 2011. aastal ja veel 0,5 % SKPst 2012. aastal, ei paranda oluliselt üldist eelarvepositsiooni, kuna samaaegselt algse eelarvepositsiooni paranemisega suurenevad pikaajalised kohustused. Eelarve-eesmärkide täitmist ohustavad rohkem negatiivsed riskitegurid. Eelkõige võib otsene maksutulu osutuda maksubaasiga seonduvat elastsust käsitlevate optimistlikke eelduste tõttu prognoositust väiksemaks; sotsiaalmakseid käsitlevad programmiprognoosid põhinevad tööhõive ja palgakasvuga seotud optimistlikel stsenaariumidel; ning võimalikud viivitused rakendamisel ja muudatused puudujäägi vähendamise meetmetes, ka väljaspool valitsuse otsest kontrolli, võivad kaasa tuua kõrvalekaldeid eelarve konsolideerimisel.

| (9) | Poola valitsus võttis kohustuse viia nõukogu soovituse kohaselt valitsemissektori eelarve puudujääk 2012. aastaks alla 3 % SKPst ning tagada riigi rahanduse pikaajaline stabiilsus. Sel eesmärgil on tal 2011. aastal plaanis konsolideerida märkimisväärselt riigi rahandust, kasutades nii tulu kui ka kulu mõjutavaid meetmeid, sealhulgas riigi investeerimiskulude ulatuslikud kärped. Valitsus võttis 2012. aasta eelarveprojekt vastu 5. mail 2011. See peaks eelduste kohaselt aitama puudujääki märgatavalt vähendada. Siiski võib osutuda vajalikuks võtta 2012. aasta eelarveprojektis esitatud meetmetele lisaks täiendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane puudujääk määratud tähtajaks (2012. aasta). Paraku võivad majanduskasvu soodustavate kulude jätkuvad kärped ohustada tulevase majanduskasvu potentsiaali. |
| --- | --- |

(9)

Poola valitsus võttis kohustuse viia nõukogu soovituse kohaselt valitsemissektori eelarve puudujääk 2012. aastaks alla 3 % SKPst ning tagada riigi rahanduse pikaajaline stabiilsus. Sel eesmärgil on tal 2011. aastal plaanis konsolideerida märkimisväärselt riigi rahandust, kasutades nii tulu kui ka kulu mõjutavaid meetmeid, sealhulgas riigi investeerimiskulude ulatuslikud kärped. Valitsus võttis 2012. aasta eelarveprojekt vastu 5. mail 2011. See peaks eelduste kohaselt aitama puudujääki märgatavalt vähendada. Siiski võib osutuda vajalikuks võtta 2012. aasta eelarveprojektis esitatud meetmetele lisaks täiendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane puudujääk määratud tähtajaks (2012. aasta). Paraku võivad majanduskasvu soodustavate kulude jätkuvad kärped ohustada tulevase majanduskasvu potentsiaali.

| (10) | Poola on aastate jooksul tugevdanud oma eelarveraamistikku. Riigi rahanduse keskpika kuni pika perioodi jätkusuutlikkuse tagamiseks ei tagata olemasolevate eelarve-eeskirjade ja keskpika perioodi programmitöö menetlustega ilmselt siiski eelarveprotsessi piisavat läbipaistvust, stiimuleid valitsussektori eri tasandite koordineerimiseks ega paindlikkust makromajanduslike vapustuste ja makromajanduse tasakaalunihete käsitlemiseks. Eelarve-eeskirjad peaksid põhinema piisavalt ulatuslikel eelarvelistel koondnäitajatel ning olema kooskõlas Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemiga (ESA95). Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid keskmise suurusega. |
| --- | --- |

(10)

Poola on aastate jooksul tugevdanud oma eelarveraamistikku. Riigi rahanduse keskpika kuni pika perioodi jätkusuutlikkuse tagamiseks ei tagata olemasolevate eelarve-eeskirjade ja keskpika perioodi programmitöö menetlustega ilmselt siiski eelarveprotsessi piisavat läbipaistvust, stiimuleid valitsussektori eri tasandite koordineerimiseks ega paindlikkust makromajanduslike vapustuste ja makromajanduse tasakaalunihete käsitlemiseks. Eelarve-eeskirjad peaksid põhinema piisavalt ulatuslikel eelarvelistel koondnäitajatel ning olema kooskõlas Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemiga (ESA95). Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid keskmise suurusega.

| (11) | Kuigi valitsus tühistas enamiku ennetähtaegseid eripensione, võivad jõu-, korrakaitse- ja päästestruktuuride töötajad ning kaevurid jätkuvalt ennetähtaegselt pensionile jääda ning naiste seadusjärgne pensioniiga on madalam kui meestel. Tegelik pensioniiga on seega endiselt madal. Lisaks, suurt toetust saav põllumajandustootjate sotsiaalkindlustusfond (KRUS) pakub vähe stiimuleid põllumajandustootjate lahkumiseks tootlikumatesse sektoritesse, mida omakorda mõjutavad haridus-, infratsruktuuri ja liikuvusprobleemid, aeglustades majanduse ümberkorraldamist ja pärssides tootlikkuse kasvu. |
| --- | --- |

(11)

Kuigi valitsus tühistas enamiku ennetähtaegseid eripensione, võivad jõu-, korrakaitse- ja päästestruktuuride töötajad ning kaevurid jätkuvalt ennetähtaegselt pensionile jääda ning naiste seadusjärgne pensioniiga on madalam kui meestel. Tegelik pensioniiga on seega endiselt madal. Lisaks, suurt toetust saav põllumajandustootjate sotsiaalkindlustusfond (KRUS) pakub vähe stiimuleid põllumajandustootjate lahkumiseks tootlikumatesse sektoritesse, mida omakorda mõjutavad haridus-, infratsruktuuri ja liikuvusprobleemid, aeglustades majanduse ümberkorraldamist ja pärssides tootlikkuse kasvu.

| (12) | Haridus- ja koolitussüsteem ei ole täielikult kohandatud tööturu vajadustele. Kuigi kolmanda taseme hariduse omandamine on järsult kasvanud, mõjutab tööalast konkurentsivõimet oskuste ja töökohtade mittevastavus. Kõrgharidussüsteem ei ole adekvaatselt seotud ettevõtlus- ja tööhõivekeskkonnaga. Täiskasvanute osakaal (eelkõige eakamad ja madala kvalifikatsiooniga töötajad) hariduse omandamises ja kutseõppes on endiselt väga väike. |
| --- | --- |

(12)

Haridus- ja koolitussüsteem ei ole täielikult kohandatud tööturu vajadustele. Kuigi kolmanda taseme hariduse omandamine on järsult kasvanud, mõjutab tööalast konkurentsivõimet oskuste ja töökohtade mittevastavus. Kõrgharidussüsteem ei ole adekvaatselt seotud ettevõtlus- ja tööhõivekeskkonnaga. Täiskasvanute osakaal (eelkõige eakamad ja madala kvalifikatsiooniga töötajad) hariduse omandamises ja kutseõppes on endiselt väga väike.

| (13) | Valitsussektori kulud teadus- ja arendustegevusele on Poolas väikesed (hoolimata mõningasest hiljutisest kasvust) ning erasektori investeeringud teadus- ja arendustegevusse on ühed ELi madalamaid ning on viimastel aastatel vähenenud. On oht, et sellest saab tõsine takistus keskpikale ja pikaajalisele majanduskasvule. Teadus- ja arendustegevuse süsteem ei ole täielikult integreeritud, kuna ülikoolid, uurimisasutused ja tööstussektor on omavahel nõrgalt seotud. |
| --- | --- |

(13)

Valitsussektori kulud teadus- ja arendustegevusele on Poolas väikesed (hoolimata mõningasest hiljutisest kasvust) ning erasektori investeeringud teadus- ja arendustegevusse on ühed ELi madalamaid ning on viimastel aastatel vähenenud. On oht, et sellest saab tõsine takistus keskpikale ja pikaajalisele majanduskasvule. Teadus- ja arendustegevuse süsteem ei ole täielikult integreeritud, kuna ülikoolid, uurimisasutused ja tööstussektor on omavahel nõrgalt seotud.

| (14) | Naiste vähene osalemine tööturul tuleneb osaliselt laste- ja muude ülalpeetavate isikute hoiuasutuste ebapiisavast arvust. Selliste alla kolmeaastaste laste arv, kes käivad lastehoiuasutustes, jääb Poolas tublisti allapoole ELi keskmist. Ka vanemate laste hoiuasutustesse vastuvõtmise määr on madal, kuigi see on viimaste aastate jooksul kasvanud. Paljudel juhtudel saavad väikeste laste vanemad tööturul osaleda üksnes siis, kui nende sugulased hoolitsevad laste eest. Lisaks vähendab hoiuteenuste ebapiisav osutamine eelkõige vanemate naiste tööjõupotentsiaali, kuna nad lahkuvad töölt või jäävad pensionile varakult, et hoolitseda oma lastelaste või muude ülalpeetavate eest. |
| --- | --- |

(14)

Naiste vähene osalemine tööturul tuleneb osaliselt laste- ja muude ülalpeetavate isikute hoiuasutuste ebapiisavast arvust. Selliste alla kolmeaastaste laste arv, kes käivad lastehoiuasutustes, jääb Poolas tublisti allapoole ELi keskmist. Ka vanemate laste hoiuasutustesse vastuvõtmise määr on madal, kuigi see on viimaste aastate jooksul kasvanud. Paljudel juhtudel saavad väikeste laste vanemad tööturul osaleda üksnes siis, kui nende sugulased hoolitsevad laste eest. Lisaks vähendab hoiuteenuste ebapiisav osutamine eelkõige vanemate naiste tööjõupotentsiaali, kuna nad lahkuvad töölt või jäävad pensionile varakult, et hoolitseda oma lastelaste või muude ülalpeetavate eest.

| (15) | Vähearenenud võrguinfrastruktuur takistab ettevõtlust ja välisinvesteeringute tegemist ning vähearenenud transpordiinfrastruktuur võimendab piirkondade vahelisi erinevusi. Energiainfrastruktuur vananeb kiiresti ja ei suuda enam piisavalt võimsust pakkuda. Lisaks vajab see märkimisväärset kohandamist, et täita kliimamuutuste leevendamismeetmetega seotud nõudeid. Kuigi Poola raudteesüsteem on Euroopas suuruselt kolmas, ei suuda see vananenud infrastruktuuri ja veeremi tõttu asjakohaselt toetada majandustegevuse laienemist. |
| --- | --- |

(15)

Vähearenenud võrguinfrastruktuur takistab ettevõtlust ja välisinvesteeringute tegemist ning vähearenenud transpordiinfrastruktuur võimendab piirkondade vahelisi erinevusi. Energiainfrastruktuur vananeb kiiresti ja ei suuda enam piisavalt võimsust pakkuda. Lisaks vajab see märkimisväärset kohandamist, et täita kliimamuutuste leevendamismeetmetega seotud nõudeid. Kuigi Poola raudteesüsteem on Euroopas suuruselt kolmas, ei suuda see vananenud infrastruktuuri ja veeremi tõttu asjakohaselt toetada majandustegevuse laienemist.

| (16) | Poola ettevõtluskeskkonna kvaliteet ja avaliku halduse tõhusus jätavad soovida. Riikidevahelisest võrdlusest nähtub, et Poolal on erilisi probleeme sellistes valdkondades nagu maksude maksmine, äritegevuse alustamine ja lõpetamine, lepingute täitmise tagamine ning vara registrisse kandmine. Ettevõtjate tegevust pärsivad aeganõudvad litsentsi- ja loamenetlused. Õiguslike meetmete, nagu lepingute täitmise tagamine ja ehitusloa saamine, puhul on vaja läbida palju menetlusi ja kogu protsess on liiga pikk. |
| --- | --- |

(16)

Poola ettevõtluskeskkonna kvaliteet ja avaliku halduse tõhusus jätavad soovida. Riikidevahelisest võrdlusest nähtub, et Poolal on erilisi probleeme sellistes valdkondades nagu maksude maksmine, äritegevuse alustamine ja lõpetamine, lepingute täitmise tagamine ning vara registrisse kandmine. Ettevõtjate tegevust pärsivad aeganõudvad litsentsi- ja loamenetlused. Õiguslike meetmete, nagu lepingute täitmise tagamine ja ehitusloa saamine, puhul on vaja läbida palju menetlusi ja kogu protsess on liiga pikk.

| (17) | Poola on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Eelarvega seoses võtab Poola kohustused, mis hõlmavad olemasolevat võlga, ajutisi kulueeskirju, kohalike omavalitsuste puudujäägisuhete piiramist käsitlevate uute eeskirjade vastuvõtmist ja püsivate kulueeskirjade kehtestamist. Finantsstabiilsuse tugevdamiseks võetavate meetmete eesmärk on tõhustada pangandussektori reguleerimist ja järelevalvet. Tööhõivega seonduvate meetmetega keskendutakse naiste ja eakamate töötajate tööturul osalemisele ning ärisektori ja haridusvaldkonna sidemete tugevdamisele. Konkurentsivõimealased meetmed on suunatud haridusvaldkonnale ja teadussektorile, transpordi- ja lairibainfrastruktuuri arendamisele ning ettevõtluskeskkonna tõhustamisele. Nimetatud kohustused on seotud kõnealuse pakti nelja valdkonnaga ning kajastavad suuresti lähenemisprogrammis ja riiklikes reformikavades esitatud eesmärke. Paljude oluliste poliitiliste küsimustega on vaja täiendavalt tegeleda (nt eakamate töötajate madal osalusmäär) või on neid üksnes pealiskaudselt käsitletud (nt ärijuhtimise tõhustamine). Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi on hinnatud ja soovitustes arvesse võetud. |
| --- | --- |

(17)

Poola on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Eelarvega seoses võtab Poola kohustused, mis hõlmavad olemasolevat võlga, ajutisi kulueeskirju, kohalike omavalitsuste puudujäägisuhete piiramist käsitlevate uute eeskirjade vastuvõtmist ja püsivate kulueeskirjade kehtestamist. Finantsstabiilsuse tugevdamiseks võetavate meetmete eesmärk on tõhustada pangandussektori reguleerimist ja järelevalvet. Tööhõivega seonduvate meetmetega keskendutakse naiste ja eakamate töötajate tööturul osalemisele ning ärisektori ja haridusvaldkonna sidemete tugevdamisele. Konkurentsivõimealased meetmed on suunatud haridusvaldkonnale ja teadussektorile, transpordi- ja lairibainfrastruktuuri arendamisele ning ettevõtluskeskkonna tõhustamisele. Nimetatud kohustused on seotud kõnealuse pakti nelja valdkonnaga ning kajastavad suuresti lähenemisprogrammis ja riiklikes reformikavades esitatud eesmärke. Paljude oluliste poliitiliste küsimustega on vaja täiendavalt tegeleda (nt eakamate töötajate madal osalusmäär) või on neid üksnes pealiskaudselt käsitletud (nt ärijuhtimise tõhustamine). Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi on hinnatud ja soovitustes arvesse võetud.

| (18) | Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Poola fiskaal- ja sotsiaalmajandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Komisjon on seisukohal, et lähenemisprogrammi ja reformikavaga on koostatud põhjalik riigi rahanduse konsolideerimiskava, ja julgustab valitsust nimetatud kava ellu viima, võttes vajaduse korral täiendavaid meetmeid, et vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki 2012. aastaks alla 3 % SKPst. Eelmise kümnendi saavutustele tuginedes tuleks võtta meetmed tööhõive edasiseks suurendamiseks, eelkõige pensioni- ja haridussüsteemi reformide rakendamise kaudu, ning edendada laste- ja muude ülalpeetavate isikute hoiuteenuseid. Lisaks tuleks jätkuvalt suurendada hinnavälist konkurentsivõimet, parandades teadus- ja arendustegevuse raamistikku ja ettevõtluskeskkonda ning soodustades investeeringuid infrastruktuuri. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Poola fiskaal- ja sotsiaalmajandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Komisjon on seisukohal, et lähenemisprogrammi ja reformikavaga on koostatud põhjalik riigi rahanduse konsolideerimiskava, ja julgustab valitsust nimetatud kava ellu viima, võttes vajaduse korral täiendavaid meetmeid, et vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki 2012. aastaks alla 3 % SKPst. Eelmise kümnendi saavutustele tuginedes tuleks võtta meetmed tööhõive edasiseks suurendamiseks, eelkõige pensioni- ja haridussüsteemi reformide rakendamise kaudu, ning edendada laste- ja muude ülalpeetavate isikute hoiuteenuseid. Lisaks tuleks jätkuvalt suurendada hinnavälist konkurentsivõimet, parandades teadus- ja arendustegevuse raamistikku ja ettevõtluskeskkonda ning soodustades investeeringuid infrastruktuuri.

| (19) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Poola 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ja tema arvamus (4) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Poola riiklikku reformikava, |
| --- | --- |

(19)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Poola 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ja tema arvamus (4) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Poola riiklikku reformikava,

SOOVITAB Poolal võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

| 1. | rakendada 2012. aasta eelarveseaduse eelnõus sätestatud meetmeid ja võtta vajaduse korral täiendavaid püsimeetmeid, et vähendada kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega valitsemissektori eelarve üldist puudujääki 2012. aastaks alla 3 % SKPst. Minimeerida tulevikus majanduskasvu soodustavate kulude kärpeid, tagades samas asjakohase edenemise keskpika perioodi eesmärgi suunas; |
| --- | --- |

1.

rakendada 2012. aasta eelarveseaduse eelnõus sätestatud meetmeid ja võtta vajaduse korral täiendavaid püsimeetmeid, et vähendada kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega valitsemissektori eelarve üldist puudujääki 2012. aastaks alla 3 % SKPst. Minimeerida tulevikus majanduskasvu soodustavate kulude kärpeid, tagades samas asjakohase edenemise keskpika perioodi eesmärgi suunas;

| 2. | kehtestada õigusakte eesmärgiga sätestada 2013. aastaks püsivad kulueeskirjad. Kõnealused eeskirjad peaksid põhinema piisavalt ulatuslikel eelarvelistel koondnäitajatel ja olema kooskõlas Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemiga. Lisaks tuleks võtta meetmed, et tõhustada koordineerimismehhanisme valitsemissektori kõikidel tasanditel keskpika perioodi ja iga-aastastes eelarveprotsessides; |
| --- | --- |

2.

kehtestada õigusakte eesmärgiga sätestada 2013. aastaks püsivad kulueeskirjad. Kõnealused eeskirjad peaksid põhinema piisavalt ulatuslikel eelarvelistel koondnäitajatel ja olema kooskõlas Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemiga. Lisaks tuleks võtta meetmed, et tõhustada koordineerimismehhanisme valitsemissektori kõikidel tasanditel keskpika perioodi ja iga-aastastes eelarveprotsessides;

| 3. | tõsta kavakohaselt jõu-, korrakaitse- ja päästestruktuuride töötajate seadusjärgset pensioniiga ja võtta meetmeid tegeliku pensioniea tõstmiseks, nt sidudes selle eeldatava elueaga. Määrata kindlaks ajakava põllumajandustootjate sotsiaalkindlustusfondi (KRUS) tehtavaid osamakseid käsitlevate eeskirjade täiendavaks parandamiseks, et kõnealused osamaksed vastaksid paremini üksikisikute sissetulekule; |
| --- | --- |

3.

tõsta kavakohaselt jõu-, korrakaitse- ja päästestruktuuride töötajate seadusjärgset pensioniiga ja võtta meetmeid tegeliku pensioniea tõstmiseks, nt sidudes selle eeldatava elueaga. Määrata kindlaks ajakava põllumajandustootjate sotsiaalkindlustusfondi (KRUS) tehtavaid osamakseid käsitlevate eeskirjade täiendavaks parandamiseks, et kõnealused osamaksed vastaksid paremini üksikisikute sissetulekule;

| 4. | rakendada kavandatud elukestva õppe strateegiat, tõhustada töö käigus toimuvat väljaõpet, sihtotstarbelist kutseõpet ning eakamate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate jaoks ettenähtud koolitusprogramme. Tugevdada sidemeid teadus- ja tööstussektori vahel, rakendades programmi „Toetume teadmistele” („Budujemy na Wiedzy”). Rakendada kõrghariduse reformi kava „Partnerlus teadmiste heaks” („Partnerstwo dla Wiedzy”), et viia haridusteenused paremini vastavusse tööturu vajadustega; |
| --- | --- |

4.

rakendada kavandatud elukestva õppe strateegiat, tõhustada töö käigus toimuvat väljaõpet, sihtotstarbelist kutseõpet ning eakamate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate jaoks ettenähtud koolitusprogramme. Tugevdada sidemeid teadus- ja tööstussektori vahel, rakendades programmi „Toetume teadmistele” („Budujemy na Wiedzy”). Rakendada kõrghariduse reformi kava „Partnerlus teadmiste heaks” („Partnerstwo dla Wiedzy”), et viia haridusteenused paremini vastavusse tööturu vajadustega;

| 5. | suurendada naiste osalust tööturul, võttes meetmeid, et tagada eelkooliealiste laste hoiuasutuste stabiilne rahastamine, suurendada alla 3-aastaste laste vastuvõtmist lastehoiuasutustesse; |
| --- | --- |

5.

suurendada naiste osalust tööturul, võttes meetmeid, et tagada eelkooliealiste laste hoiuasutuste stabiilne rahastamine, suurendada alla 3-aastaste laste vastuvõtmist lastehoiuasutustesse;

| 6. | võtta meetmed, et parandada stiimuleid investeeringuteks energiatootmise võimsusesse eesmärgiga soodustada vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate arengut ja arendada edasi piiriülest elektrivõrkude vastastikust sidumist; koostada raudteeinfrastruktuuri investeeringute mitmeaastane kava ja rakendada raudteetranspordi üldkava; |
| --- | --- |

6.

võtta meetmed, et parandada stiimuleid investeeringuteks energiatootmise võimsusesse eesmärgiga soodustada vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate arengut ja arendada edasi piiriülest elektrivõrkude vastastikust sidumist; koostada raudteeinfrastruktuuri investeeringute mitmeaastane kava ja rakendada raudteetranspordi üldkava;

| 7. | võtta meetmeid lepingute täitmise tagamisega seotud õiguslike menetluste lihtsustamiseks; vaadata läbi ehituse ja tsoneerimisega seotud õigusaktid, et lihtsustada edasikaebamise korda ja kiirendada haldusmenetlusi. |
| --- | --- |

7.

võtta meetmeid lepingute täitmise tagamisega seotud õiguslike menetluste lihtsustamiseks; vaadata läbi ehituse ja tsoneerimisega seotud õigusaktid, et lihtsustada edasikaebamise korda ja kiirendada haldusmenetlusi.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Vastavalt komisjoni talituste AMECO andmebaasile. Vastavalt rahandusministeeriumi 30. mai 2011. aasta teatisele ulatus võlasuhe SKPsse 31. detsembril 2010. aastal 54,9 %-ni.

3

(4)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 3.

4

---

| 23.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 217/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 217/9

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Rootsi 2011. aasta riikliku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta

2011/C 217/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Rootsi esitas 29. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Lähenemisprogrammi ja reformikava hinnati üheaegselt. |
| --- | --- |

(5)

Rootsi esitas 29. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Lähenemisprogrammi ja reformikava hinnati üheaegselt.

| (6) | Enne 2008.–2009. aasta majanduskriisi nautis Rootsi majandus enam kui kümnendi pikkust tugevat majanduskasvu, mis toetus nii sisenõudlusele kui ka ekspordile. Kuna Rootsi majandus on märkimisväärse finantssektoriga ja ekspordile suunatud, mõjutas välisnõudluse järsk langus ja finantsturgude külmutamine 2008. aastal Rootsit tugevalt: SKP langes 2009. aastal 5,1 % ning töötusemäär tõusis ligikaudu 6 %-lt üle 9 % taseme. Tänu tugevale stardipositsioonile ja ilma olulise vajaduseta kohandusteks kodumajapidamis-, pangandus- ja avalikus sektoris ning adekvaatse reageeringu tõttu rahandus- ja eelarvepoliitikas oli majanduslangus suhteliselt lühiajaline ning mõjutas peamiselt ekspordile suunatud töötleva tööstuse sektorit. Maailmakaubanduse elavnedes koges Rootsi majandus väga tugevat ja laiaulatuslikku taastumist, mille käigus kasvas reaalne SKP 2010. aastal 5,7 %. Automaatsete stabiliseerivate tegurite ja vabalt valitud meetmete koosmõju tulemusena langes eelarvetasakaal 3,7 %-lisest ülejäägist 2007. aastal 0,9 %-lisse puudujääki 2009. aastal, enne kui eelarve suudeti 2010. aastal jälle tasakaalu viia. |
| --- | --- |

(6)

Enne 2008.–2009. aasta majanduskriisi nautis Rootsi majandus enam kui kümnendi pikkust tugevat majanduskasvu, mis toetus nii sisenõudlusele kui ka ekspordile. Kuna Rootsi majandus on märkimisväärse finantssektoriga ja ekspordile suunatud, mõjutas välisnõudluse järsk langus ja finantsturgude külmutamine 2008. aastal Rootsit tugevalt: SKP langes 2009. aastal 5,1 % ning töötusemäär tõusis ligikaudu 6 %-lt üle 9 % taseme. Tänu tugevale stardipositsioonile ja ilma olulise vajaduseta kohandusteks kodumajapidamis-, pangandus- ja avalikus sektoris ning adekvaatse reageeringu tõttu rahandus- ja eelarvepoliitikas oli majanduslangus suhteliselt lühiajaline ning mõjutas peamiselt ekspordile suunatud töötleva tööstuse sektorit. Maailmakaubanduse elavnedes koges Rootsi majandus väga tugevat ja laiaulatuslikku taastumist, mille käigus kasvas reaalne SKP 2010. aastal 5,7 %. Automaatsete stabiliseerivate tegurite ja vabalt valitud meetmete koosmõju tulemusena langes eelarvetasakaal 3,7 %-lisest ülejäägist 2007. aastal 0,9 %-lisse puudujääki 2009. aastal, enne kui eelarve suudeti 2010. aastal jälle tasakaalu viia.

| (7) | Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, välja arvatud 2012. aasta puhul, kui see on liiga optimistlik võrreldes komisjoni talituste kevadprognoosiga. Ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia on asjakohane, kuna see aitaks kaasa saavutada Rootsi keskpika perioodi eesmärki jõuda tsükli jooksul 1 %lise eelarveülejäägini SKPst. See võimaldaks tulevaste võimalike majanduslanguste korral kontrollväärtuse 3 % SKPst ületamise puhul teatava varu. Programmis nähakse ette valitsemissektori ülejäägi suurendamist 0,6 %-lt SKPst 2011. aastal 3,7 %-le SKPst 2014. aastal, mis on programmi viimane aasta. Paranemine tuleneks eeldatavast kiirest majanduskasvust, samas kui programmis ei ole kõnealusteks aastateks ette nähtud mingeid konsolideerimismeetmeid. Eelarve-eesmärkidega seotud riskid on üldiselt tasakaalustatud. Kuna programmis 2011. aasta kohta esitatud tulude prognoos on mõnevõrra ettevaatlik, võib eelarve täitumine käesoleval aastal olla parem, samal ajal on teatavad 2012. aasta järgseid eelarveprognoose ohustavad tegurid seotud soodsate makromajanduslike eeldustega. Kuna valitsus on teatanud, et piisavate võimaluste korral oleks alates 2012. aastast võimalik rakendada 2011. aasta eelarveseaduses ettenähtud täiendavaid ekspansiivseid eelarvemeetmeid (sealhulgas palgatöötajate maksusoodustuse viies aste, riiklikule tulumaksule täiendavalt kõrgema ülemmäära kehtestamine, madalam käibemaks restoranides pakutavatele teenustele ning pensionidelt võetavate maksude alandamine), valitseb eelarvepoliitika protsükliliseks muutumise oht. Ka demograafilist väljavaadet arvestades on oluline, et Rootsi eelarvepoliitika püsiks jätkuvalt kursil, mis tagab keskpika perioodi eesmärkide täitmise. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid väikesed. |
| --- | --- |

(7)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, välja arvatud 2012. aasta puhul, kui see on liiga optimistlik võrreldes komisjoni talituste kevadprognoosiga. Ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia on asjakohane, kuna see aitaks kaasa saavutada Rootsi keskpika perioodi eesmärki jõuda tsükli jooksul 1 %lise eelarveülejäägini SKPst. See võimaldaks tulevaste võimalike majanduslanguste korral kontrollväärtuse 3 % SKPst ületamise puhul teatava varu. Programmis nähakse ette valitsemissektori ülejäägi suurendamist 0,6 %-lt SKPst 2011. aastal 3,7 %-le SKPst 2014. aastal, mis on programmi viimane aasta. Paranemine tuleneks eeldatavast kiirest majanduskasvust, samas kui programmis ei ole kõnealusteks aastateks ette nähtud mingeid konsolideerimismeetmeid. Eelarve-eesmärkidega seotud riskid on üldiselt tasakaalustatud. Kuna programmis 2011. aasta kohta esitatud tulude prognoos on mõnevõrra ettevaatlik, võib eelarve täitumine käesoleval aastal olla parem, samal ajal on teatavad 2012. aasta järgseid eelarveprognoose ohustavad tegurid seotud soodsate makromajanduslike eeldustega. Kuna valitsus on teatanud, et piisavate võimaluste korral oleks alates 2012. aastast võimalik rakendada 2011. aasta eelarveseaduses ettenähtud täiendavaid ekspansiivseid eelarvemeetmeid (sealhulgas palgatöötajate maksusoodustuse viies aste, riiklikule tulumaksule täiendavalt kõrgema ülemmäära kehtestamine, madalam käibemaks restoranides pakutavatele teenustele ning pensionidelt võetavate maksude alandamine), valitseb eelarvepoliitika protsükliliseks muutumise oht. Ka demograafilist väljavaadet arvestades on oluline, et Rootsi eelarvepoliitika püsiks jätkuvalt kursil, mis tagab keskpika perioodi eesmärkide täitmise. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid väikesed.

| (8) | Praegune olukord kinnisvara- ja hüpoteeklaenuturgudel on võimaliku ebastabiilsuse allikas. Pärast finantskriisi haripunktis toimunud lühiajalist ja väikest hinnakorrektsiooni on kinnisvarahinnad Rootsis vastupidiselt teistele riikidele jätkanud tugevat tõusutrendi, mis sai alguse 1990ndate teises pooles ja on praegu rekordkõrgusel. Kinnisvarahindade suur tõus on toimunud käsikäes kodumajapidamiste suureneva laenukoormusega, mis ulatus 2010. aasta keskpaigas ligikaudu 170 %-ni kasutada olevast tulust, tegemist on kõigi aegade kõrgeima näitajaga. Lisaks sellele on suur osa hüpoteeklaenudest võetud väikeste tagasimaksete ja muutuva intressimääraga. See muudab Rootsi kodumajapidamised eriti haavatavateks intressitõusu ja tööhõivega seotud tagasilöökide suhtes. Kinnisvaraturu oluline korrektsioon võib negatiivselt mõjutada makromajanduslikku stabiilsust, kuna majapidamised peavad oma eelarve tasakaalustamiseks piirama tarbimist. Korrektsiooni korral suureneksid ka Rootsi pankade rahastamiskulud. |
| --- | --- |

(8)

Praegune olukord kinnisvara- ja hüpoteeklaenuturgudel on võimaliku ebastabiilsuse allikas. Pärast finantskriisi haripunktis toimunud lühiajalist ja väikest hinnakorrektsiooni on kinnisvarahinnad Rootsis vastupidiselt teistele riikidele jätkanud tugevat tõusutrendi, mis sai alguse 1990ndate teises pooles ja on praegu rekordkõrgusel. Kinnisvarahindade suur tõus on toimunud käsikäes kodumajapidamiste suureneva laenukoormusega, mis ulatus 2010. aasta keskpaigas ligikaudu 170 %-ni kasutada olevast tulust, tegemist on kõigi aegade kõrgeima näitajaga. Lisaks sellele on suur osa hüpoteeklaenudest võetud väikeste tagasimaksete ja muutuva intressimääraga. See muudab Rootsi kodumajapidamised eriti haavatavateks intressitõusu ja tööhõivega seotud tagasilöökide suhtes. Kinnisvaraturu oluline korrektsioon võib negatiivselt mõjutada makromajanduslikku stabiilsust, kuna majapidamised peavad oma eelarve tasakaalustamiseks piirama tarbimist. Korrektsiooni korral suureneksid ka Rootsi pankade rahastamiskulud.

| (9) | Rootsi tööturul on noorte ja kolmandate riikide kodanike olukord võrreldes ELi keskmisega suhteliselt kehv. Nende olukorra parandamine tööturul on vajalik üldise tööhõivemäära tõstmiseks ja pikemas perspektiivis tööjõu pakkumise parandamiseks, et leida lahendus vananeva elanikkonnaga seotud demograafilistele probleemidele. Rootsi valitsus rakendab praegu mitut reformi, et parandada mõlema rühma tööhõive olukorda; kõnealused reformid hõlmavad vahendite suurendamist nõustamisele, praktikat töökohtadel, täiskasvanute kutseharidust, töö käigus toimuvat väljaõpet-nõustamist, suunatud palgatoetusi ning sihtotstarbelisi rootsi keele kursusi. Hiljutine statistika näitab selgeid märke sellest, et Rootsi tööturu olukord on paranemas kõigis valdkondades, välja arvatud välismaal sündinud naiste tööhõive puhul. |
| --- | --- |

(9)

Rootsi tööturul on noorte ja kolmandate riikide kodanike olukord võrreldes ELi keskmisega suhteliselt kehv. Nende olukorra parandamine tööturul on vajalik üldise tööhõivemäära tõstmiseks ja pikemas perspektiivis tööjõu pakkumise parandamiseks, et leida lahendus vananeva elanikkonnaga seotud demograafilistele probleemidele. Rootsi valitsus rakendab praegu mitut reformi, et parandada mõlema rühma tööhõive olukorda; kõnealused reformid hõlmavad vahendite suurendamist nõustamisele, praktikat töökohtadel, täiskasvanute kutseharidust, töö käigus toimuvat väljaõpet-nõustamist, suunatud palgatoetusi ning sihtotstarbelisi rootsi keele kursusi. Hiljutine statistika näitab selgeid märke sellest, et Rootsi tööturu olukord on paranemas kõigis valdkondades, välja arvatud välismaal sündinud naiste tööhõive puhul.

| (10) | Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Rootsi fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Komisjon on arvamusel, et lähenemisprogramm ja reformikava käsitlevad piisavalt Rootsi ees seisvaid peamisi probleeme. Kuigi valitsuse eelarvestrateegia on jätkuvalt kooskõlas keskpika perioodi eesmärkidega, tuleb siiski 2012. aasta järel olla tähelepanelik, et vältida soodsate kasvutingimuste käigus liiga lõdva eelarvepoliitika rakendamist. Tuleks hinnata makromajandusliku tasakaalustamatusega kaasnevaid riske, eelkõige tõusvatest kinnisvarahindadest ja kodumajapidamiste laenukoormusest tulenevaid riske. Lisaks sellele tuleb jälgida ja parandada haavatavate rühmade (eelkõige noored ja välismaal sündinud naised) osalemist tööturul. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Rootsi fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Komisjon on arvamusel, et lähenemisprogramm ja reformikava käsitlevad piisavalt Rootsi ees seisvaid peamisi probleeme. Kuigi valitsuse eelarvestrateegia on jätkuvalt kooskõlas keskpika perioodi eesmärkidega, tuleb siiski 2012. aasta järel olla tähelepanelik, et vältida soodsate kasvutingimuste käigus liiga lõdva eelarvepoliitika rakendamist. Tuleks hinnata makromajandusliku tasakaalustamatusega kaasnevaid riske, eelkõige tõusvatest kinnisvarahindadest ja kodumajapidamiste laenukoormusest tulenevaid riske. Lisaks sellele tuleb jälgida ja parandada haavatavate rühmade (eelkõige noored ja välismaal sündinud naised) osalemist tööturul.

| (11) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut on nõukogu läbi vaadanud Rootsi 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ning tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktis 1 esitatud soovituses. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Rootsi riikliku reformikava, |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut on nõukogu läbi vaadanud Rootsi 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ning tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktis 1 esitatud soovituses. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Rootsi riikliku reformikava,

SOOVITAB Rootsil võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

| 1. | hoida eelarvepoliitikat kursil, millega tagatakse keskpika perioodi eesmärkide täitmine; |
| --- | --- |

1.

hoida eelarvepoliitikat kursil, millega tagatakse keskpika perioodi eesmärkide täitmine;

| 2. | võtta ennetavaid meetmeid kinnisvarahindade tõusu ja kodumajapidamiste laenukoormusega seotud makromajanduslike riskide maandamiseks. Tuleks kaaluda tervet rida meetmeid, nagu hüpoteeklaenusüsteemi läbivaatamine (sh pankade kapitalinõuded), üüri reguleerimine, omandi maksustamine ja ehituslubade väljastamine; |
| --- | --- |

2.

võtta ennetavaid meetmeid kinnisvarahindade tõusu ja kodumajapidamiste laenukoormusega seotud makromajanduslike riskide maandamiseks. Tuleks kaaluda tervet rida meetmeid, nagu hüpoteeklaenusüsteemi läbivaatamine (sh pankade kapitalinõuded), üüri reguleerimine, omandi maksustamine ja ehituslubade väljastamine;

| 3. | jälgida ja parandada noorte ja teiste haavatavate rühmade osalemist tööturul. |
| --- | --- |

3.

jälgida ja parandada noorte ja teiste haavatavate rühmade osalemist tööturul.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 3.

3

---

| 23.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 217/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 217/12

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta

2011/C 217/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Ühendkuningriik esitas 28. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati lähenemisprogrammi ja reformikava üheaegselt. Esmakordselt sisaldas Ühendkuningriigi lähenemisprogramm uue, sõltumatu eelarvevastutusameti koostatud majandus- ja eelarveprognoose; see on positiivne areng Ühendkuningriigi eelarveraamistikus. |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik esitas 28. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati lähenemisprogrammi ja reformikava üheaegselt. Esmakordselt sisaldas Ühendkuningriigi lähenemisprogramm uue, sõltumatu eelarvevastutusameti koostatud majandus- ja eelarveprognoose; see on positiivne areng Ühendkuningriigi eelarveraamistikus.

| (6) | Ühendkuningriiki tabas rahvusvaheline finantskriis eriti tugevalt tema suure, üleilmselt integreeritud finantssektori ja kodumajapidamiste suure võlakoormuse tõttu. SKP langes 2008. aastal 0,1 % ning 2009. aastal 4,9 %. Ühendkuningriigi valitsus sekkus aktiivselt, et toetada pangandussektorit ning eraldas kogu sektorile erakorraliselt lisalikviidsust. Valitsemissektori eelarve puudujääk kasvas kahe aastaga 8,5 protsendipunkti, jõudes 2009. aastal 11,2 %ni SKPst. Töötuse määr tõusis 5,3 %-lt 2007. aastal 7,6 %-le 2009. aastal. Majandus hakkas uuesti kasvama 2009. aasta neljandas kvartalis, kuigi SKP jäi alla selle kriisieelset haripunkti. Lähiperspektiivis kasvab majandus mõõdukalt tänu ettevõtete suurtele investeeringutele ning tugevale vahetuskursile seoses netoekspordi elavnemisega. Kuid majanduskasvu hoiab tagasi kodumajapidamiste ja valitsemissektori tarbimise vähene või negatiivne kasv. Inflatsioon peaks jääma tublisti alla 2 %, mis on 2011. aasta ametlik eesmärk ning mis kajastab käibemaksu ning impordi- ja energiahindade tõusu; seejärel see aeglustub 2012. aastal. Kõrge inflatsioon halvendab tõenäoliselt reaalset sissetulekut, kuna palgakasv on väike. Peamine risk eelarve halvenemiseks on see, et ettevõtete investeeringute või netoekspordi suurenemist ei toimu ning püsiv kõrge inflatsioon võib takistada rahapoliitika kasutamist, et kompenseerida valitsemissektori madalaid kulutusi. |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriiki tabas rahvusvaheline finantskriis eriti tugevalt tema suure, üleilmselt integreeritud finantssektori ja kodumajapidamiste suure võlakoormuse tõttu. SKP langes 2008. aastal 0,1 % ning 2009. aastal 4,9 %. Ühendkuningriigi valitsus sekkus aktiivselt, et toetada pangandussektorit ning eraldas kogu sektorile erakorraliselt lisalikviidsust. Valitsemissektori eelarve puudujääk kasvas kahe aastaga 8,5 protsendipunkti, jõudes 2009. aastal 11,2 %ni SKPst. Töötuse määr tõusis 5,3 %-lt 2007. aastal 7,6 %-le 2009. aastal. Majandus hakkas uuesti kasvama 2009. aasta neljandas kvartalis, kuigi SKP jäi alla selle kriisieelset haripunkti. Lähiperspektiivis kasvab majandus mõõdukalt tänu ettevõtete suurtele investeeringutele ning tugevale vahetuskursile seoses netoekspordi elavnemisega. Kuid majanduskasvu hoiab tagasi kodumajapidamiste ja valitsemissektori tarbimise vähene või negatiivne kasv. Inflatsioon peaks jääma tublisti alla 2 %, mis on 2011. aasta ametlik eesmärk ning mis kajastab käibemaksu ning impordi- ja energiahindade tõusu; seejärel see aeglustub 2012. aastal. Kõrge inflatsioon halvendab tõenäoliselt reaalset sissetulekut, kuna palgakasv on väike. Peamine risk eelarve halvenemiseks on see, et ettevõtete investeeringute või netoekspordi suurenemist ei toimu ning püsiv kõrge inflatsioon võib takistada rahapoliitika kasutamist, et kompenseerida valitsemissektori madalaid kulutusi.

| (7) | Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, välja arvatud 2012. aasta suhtes, mille suhtes võib see olla veidi liiga optimistlik. Lähenemisprogramm ei hõlma tegevusjuhendiga ettenähtud keskpika perioodi eesmärki, kuigi seda saab tuletada selles esitatud eesmärkidest. Eelarvestrateegia eesmärk on viia puudujääk peamiselt kulude piiramisega 9,9 %-lt 2010.–2011. aastal 1,7 %-le aastatel 2015–2016 – s.o strateegia, mis on kooskõlas majanduskasvu toetanud eelarve konsolideerimise tulemustega. Lähenemisprogrammis on kavandatud viia puudujääk alla 3 % kontrollväärtuse aastateks 2014–2015, mis on nõukogu määratud tähtaeg. Kui aastatel 2010–2011 oli võlasuhe 78,7 %, siis lähenemisprogrammis esitatud eelarveprognoosi kohaselt suureneb võlasuhe aastatel 2013–2014 87,2 %ni, enne kui see hakkab aeglaselt vähenema. Aastatel 2010–2011 kuni 2014–2015 on eelarve konsolideerimine aastas keskmiselt 1,6 %. See on veidi vähem, kui nõukogu detsembris 2009 soovitas (1,75 % SKPst), kuid siiski piisav, kui arvestada, et aastate 2009–2010 eelarvepuudujääk on oodatust märkimisväärselt väiksem ning see toetab valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamist aastateks 2014–2015 oluliselt alla kontrollväärtuse. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured.
  Elanikkonna vananemisega seotud pikaajalised kulud ületavad ELi keskmist ning praegune eelarvepositsioon suurendab vananemisega seotud kulusid. Praeguse eelarvepositsiooni põhjal suureneks võlg 2020. aastaks 128 %ni SKPst. Lähenemisprogrammi täielik rakendamine oleks siiski piisav, et võlg hakkaks vähenema, kuid see oleks 2020. aastaks ikkagi üle 80 %. Lisaks konsolideerimiskavale on Ühendkuningriik teatanud pikaajalist jätkusuutlikkust toetavatest meetmetest, mis hõlmavad kavandatud riigipensioniea 65- aastalt 66-aastale tõstmise tähtaja varasemaks toomist ning teatavate soodustuste ja maksukünniste suurendamismeetodi muudatusi. |
| --- | --- |

(7)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, välja arvatud 2012. aasta suhtes, mille suhtes võib see olla veidi liiga optimistlik. Lähenemisprogramm ei hõlma tegevusjuhendiga ettenähtud keskpika perioodi eesmärki, kuigi seda saab tuletada selles esitatud eesmärkidest. Eelarvestrateegia eesmärk on viia puudujääk peamiselt kulude piiramisega 9,9 %-lt 2010.–2011. aastal 1,7 %-le aastatel 2015–2016 – s.o strateegia, mis on kooskõlas majanduskasvu toetanud eelarve konsolideerimise tulemustega. Lähenemisprogrammis on kavandatud viia puudujääk alla 3 % kontrollväärtuse aastateks 2014–2015, mis on nõukogu määratud tähtaeg. Kui aastatel 2010–2011 oli võlasuhe 78,7 %, siis lähenemisprogrammis esitatud eelarveprognoosi kohaselt suureneb võlasuhe aastatel 2013–2014 87,2 %ni, enne kui see hakkab aeglaselt vähenema. Aastatel 2010–2011 kuni 2014–2015 on eelarve konsolideerimine aastas keskmiselt 1,6 %. See on veidi vähem, kui nõukogu detsembris 2009 soovitas (1,75 % SKPst), kuid siiski piisav, kui arvestada, et aastate 2009–2010 eelarvepuudujääk on oodatust märkimisväärselt väiksem ning see toetab valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamist aastateks 2014–2015 oluliselt alla kontrollväärtuse. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured.

Elanikkonna vananemisega seotud pikaajalised kulud ületavad ELi keskmist ning praegune eelarvepositsioon suurendab vananemisega seotud kulusid. Praeguse eelarvepositsiooni põhjal suureneks võlg 2020. aastaks 128 %ni SKPst. Lähenemisprogrammi täielik rakendamine oleks siiski piisav, et võlg hakkaks vähenema, kuid see oleks 2020. aastaks ikkagi üle 80 %. Lisaks konsolideerimiskavale on Ühendkuningriik teatanud pikaajalist jätkusuutlikkust toetavatest meetmetest, mis hõlmavad kavandatud riigipensioniea 65- aastalt 66-aastale tõstmise tähtaja varasemaks toomist ning teatavate soodustuste ja maksukünniste suurendamismeetodi muudatusi.

| (8) | Eelarve kavandatud konsolideerimise rakendamine on jätkuvalt keeruline ülesanne. Jätkusuutliku eelarvepositsiooni taastamiseks on väga oluline, et avaldatud kulukavadest ei kaldutaks kõrvale. Sellega seoses tähendab ajalooliselt madal infrastruktuuri tehtavate riiklike investeeringute tase, eelkõige transpordi puhul seda, et prioriteetsed peaksid olema kasvu toetavad kulud. Piisava esmase eelarveülejäägi tagamine keskpika perioodi jooksul vastavalt lähenemisprogrammis kavandatule parandab riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

(8)

Eelarve kavandatud konsolideerimise rakendamine on jätkuvalt keeruline ülesanne. Jätkusuutliku eelarvepositsiooni taastamiseks on väga oluline, et avaldatud kulukavadest ei kaldutaks kõrvale. Sellega seoses tähendab ajalooliselt madal infrastruktuuri tehtavate riiklike investeeringute tase, eelkõige transpordi puhul seda, et prioriteetsed peaksid olema kasvu toetavad kulud. Piisava esmase eelarveülejäägi tagamine keskpika perioodi jooksul vastavalt lähenemisprogrammis kavandatule parandab riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

| (9) | Ühendkuningriigi paindlik tööturg võimaldas tal kriisi ajal SKP erakordse vähenemisega piisavalt hästi toime tulla. Kuid tööpuuduse suurenemine mõjutas tugevasti eelkõige noori: aastatel 2008–2010 suurenes tööpuudus noorte hulgas 15 %-lt peaaegu 20 %-le. Noorte jaoks kehvad tööturunäitajad on seotud üldisemate ja struktuursete puudustega vajadustele vastavate oskuste omandamisel. Ühendkuningriigis moodustab 18–24aastaste seas varakult õpingud või koolituse katkestanud isikute osa 15,7 %, mis on suurem kui ELi keskmine 14,4 %. Kuigi Ühendkuningriigis on kõrge oskustasemega 25–64aastaste inimeste tase eriti kõrge, on vajaka kesktaseme oskustega inimestest, kelle osakaal jääb hetkel ELi keskmisest allapoole. Veel on Ühendkuningriigi tööturu jaoks oluline probleem töötutes leibkondades elavate laste märkimisväärselt suur osakaal, mis on 17,5 %ga ELi kõrgeim, kui üldine keskmine on 10,2 %. Probleem on eriti tõsine üksikvanemaga leibkondades, andes tunnistust vähestest rahalistest soodustustest ja sobivate lastehoiuvõimaluste puudumisest: üle 32 % perekohustustega inimestest ei tööta või töötavad osalise tööajaga, kuna napib hooldusasutusi (see on neli protsendipunkti suurem kui ELi keskmine). |
| --- | --- |

(9)

Ühendkuningriigi paindlik tööturg võimaldas tal kriisi ajal SKP erakordse vähenemisega piisavalt hästi toime tulla. Kuid tööpuuduse suurenemine mõjutas tugevasti eelkõige noori: aastatel 2008–2010 suurenes tööpuudus noorte hulgas 15 %-lt peaaegu 20 %-le. Noorte jaoks kehvad tööturunäitajad on seotud üldisemate ja struktuursete puudustega vajadustele vastavate oskuste omandamisel. Ühendkuningriigis moodustab 18–24aastaste seas varakult õpingud või koolituse katkestanud isikute osa 15,7 %, mis on suurem kui ELi keskmine 14,4 %. Kuigi Ühendkuningriigis on kõrge oskustasemega 25–64aastaste inimeste tase eriti kõrge, on vajaka kesktaseme oskustega inimestest, kelle osakaal jääb hetkel ELi keskmisest allapoole. Veel on Ühendkuningriigi tööturu jaoks oluline probleem töötutes leibkondades elavate laste märkimisväärselt suur osakaal, mis on 17,5 %ga ELi kõrgeim, kui üldine keskmine on 10,2 %. Probleem on eriti tõsine üksikvanemaga leibkondades, andes tunnistust vähestest rahalistest soodustustest ja sobivate lastehoiuvõimaluste puudumisest: üle 32 % perekohustustega inimestest ei tööta või töötavad osalise tööajaga, kuna napib hooldusasutusi (see on neli protsendipunkti suurem kui ELi keskmine).

| (10) | Ühendkuningriiki tabas kinnisvarabuum kümmekond aastat enne kriisi. Kriisi ajal langesid hinnad järsult, kuid need on osaliselt taastunud ja jäävad varasemale kõrgele tasemele. Tehingute hulk vähenes ja on jäänud väga madalale tasemele. Kinnisvarabuum suurendas kodumajapidamiste võlakoormust ning eratarbimise jätkusuutmatut kasvu kriisieelsel kümnendil. Kinnisvaratehingute vähenemine põhjustas kinnisvaratehingutelt saadavate maksude vastavat väiksemat laekumist, mis omakoda halvendas Ühendkuningriigi eelarvepositsiooni. Eluasemeturu puudused on aidanud selgitada Ühendkuningriigi suuri kulusid eluasemetoetustele ning nende inimeste suurt osakaalu, kes elavad riigi toetust saavates elamutes. Ühendkuningriik on teatanud oma plaanimissüsteemi ja hüpoteegi reguleerimise esialgsetest reformidest. Selle ülesande tähtsust kõigi Ühendkuningriigi majandussektorite jaoks kinnitab vajadus toetuda nendele meetmetele, et töötada välja laiaulatuslikum reformide pakett, mis hõlmaks ka hüpoteegiturgu ja omandi maksustamist kõnealuste probleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Ühendkuningriiki tabas kinnisvarabuum kümmekond aastat enne kriisi. Kriisi ajal langesid hinnad järsult, kuid need on osaliselt taastunud ja jäävad varasemale kõrgele tasemele. Tehingute hulk vähenes ja on jäänud väga madalale tasemele. Kinnisvarabuum suurendas kodumajapidamiste võlakoormust ning eratarbimise jätkusuutmatut kasvu kriisieelsel kümnendil. Kinnisvaratehingute vähenemine põhjustas kinnisvaratehingutelt saadavate maksude vastavat väiksemat laekumist, mis omakoda halvendas Ühendkuningriigi eelarvepositsiooni. Eluasemeturu puudused on aidanud selgitada Ühendkuningriigi suuri kulusid eluasemetoetustele ning nende inimeste suurt osakaalu, kes elavad riigi toetust saavates elamutes. Ühendkuningriik on teatanud oma plaanimissüsteemi ja hüpoteegi reguleerimise esialgsetest reformidest. Selle ülesande tähtsust kõigi Ühendkuningriigi majandussektorite jaoks kinnitab vajadus toetuda nendele meetmetele, et töötada välja laiaulatuslikum reformide pakett, mis hõlmaks ka hüpoteegiturgu ja omandi maksustamist kõnealuste probleemide lahendamiseks.

| (11) | Erainvesteeringute taastumine on olulise tähtsusega, et majandust vajalikul määral hoolimata kodumaisest tarbimisest tasakaalustada, ning see aitaks tootlikkust suurendada. Uuringute kohaselt piiravad laenuvõimalused ja -kulud märkimisväärselt investeeringuid ja laienemiskavasid erasektoris, eelkõige pangalaenu võtnud väikeettevõtete puhul. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) antava laenu iga-aastane kasv on alates 2009. aasta lõpust olnud negatiivne ning väikeettevõtetele antav laen on vähenenud isegi veelgi rohkem. Samal ajal kui baasintressimäärad on keskmise suurusega ettevõtete puhul stabiliseerunud, on need mõnevõrra tõusnud väikeettevõtete jaoks. Ühendkuningriik võttis hiljuti hulga meetmeid VKEde finantseerimisvõimaluste parandamiseks, sealhulgas riiklikud investeerimisvahendid, ning saavutas kokkuleppe Ühendkuningriigi pankadega, et need suurendaksid VKEdele antavaid kogulaene. Samuti on oluline tunnistada probleeme nõudluse poolel ning asjaolu, et ettevõtted peaksid olema aktiivsed neile pakutavate võimaluste ärakasutamisel. Selleks et leida lahendus, mis toimiks ilma valitsuse pideva sekkumiseta, on vaja reformi pangasektori konkurentsivõime suurendamiseks ning VKEdele kättesaadavate pangandusväliste vahendite rahastamise arengu edasiseks hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Erainvesteeringute taastumine on olulise tähtsusega, et majandust vajalikul määral hoolimata kodumaisest tarbimisest tasakaalustada, ning see aitaks tootlikkust suurendada. Uuringute kohaselt piiravad laenuvõimalused ja -kulud märkimisväärselt investeeringuid ja laienemiskavasid erasektoris, eelkõige pangalaenu võtnud väikeettevõtete puhul. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) antava laenu iga-aastane kasv on alates 2009. aasta lõpust olnud negatiivne ning väikeettevõtetele antav laen on vähenenud isegi veelgi rohkem. Samal ajal kui baasintressimäärad on keskmise suurusega ettevõtete puhul stabiliseerunud, on need mõnevõrra tõusnud väikeettevõtete jaoks. Ühendkuningriik võttis hiljuti hulga meetmeid VKEde finantseerimisvõimaluste parandamiseks, sealhulgas riiklikud investeerimisvahendid, ning saavutas kokkuleppe Ühendkuningriigi pankadega, et need suurendaksid VKEdele antavaid kogulaene. Samuti on oluline tunnistada probleeme nõudluse poolel ning asjaolu, et ettevõtted peaksid olema aktiivsed neile pakutavate võimaluste ärakasutamisel. Selleks et leida lahendus, mis toimiks ilma valitsuse pideva sekkumiseta, on vaja reformi pangasektori konkurentsivõime suurendamiseks ning VKEdele kättesaadavate pangandusväliste vahendite rahastamise arengu edasiseks hõlbustamiseks.

| (12) | Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Ühendkuningriigi fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Komisjoni hinnangul on lähenemisprogrammi ja reformikavaga ette nähtud meetmed eelarvepuudujäägi vähendamiseks paljutõotavad ning ta kutsub valitsust kava kohaselt tegutsema. Tuleks võtta ka täiendavaid meetmeid eluasemeturu reformimiseks, noorte töötuse ja õpingute katkestamise vähendamiseks, töötutes leibkondades elavate laste olukorra leevendamiseks ning erasektoris laenuvõimaluste parandamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Ühendkuningriigi fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Komisjoni hinnangul on lähenemisprogrammi ja reformikavaga ette nähtud meetmed eelarvepuudujäägi vähendamiseks paljutõotavad ning ta kutsub valitsust kava kohaselt tegutsema. Tuleks võtta ka täiendavaid meetmeid eluasemeturu reformimiseks, noorte töötuse ja õpingute katkestamise vähendamiseks, töötutes leibkondades elavate laste olukorra leevendamiseks ning erasektoris laenuvõimaluste parandamiseks.

| (13) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. juuni 2010. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Ühendkuningriigi 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ning tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Ühendkuningriigi riikliku reformikava, |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. juuni 2010. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Ühendkuningriigi 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ning tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Ühendkuningriigi riikliku reformikava,

SOOVITAB Ühendkuningriigil võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid.

| 1. | Rakendada eelarve kavandatud konsolideerimist, et saavutada kooskõlas nõukogu soovitusega ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks aastatel 2012–2013 puudujääk 6,2 % SKPst ning viia kõrge valitsemissektori võlasuhe langustendentsi, kui ülemäärane eelarvepuudujääk kõrvaldatakse programmiperioodi lõpuks. Tagama, et ei toimuks kõrvalekaldumist kindlast eesmärgist vähendada kulusid, tugevdades seejuures pikaajalist jätkusuutlikkust; sellega seoses seadma prioriteediks majanduskasvu soodustavad kuluvaldkonnad. |
| --- | --- |

1.

Rakendada eelarve kavandatud konsolideerimist, et saavutada kooskõlas nõukogu soovitusega ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks aastatel 2012–2013 puudujääk 6,2 % SKPst ning viia kõrge valitsemissektori võlasuhe langustendentsi, kui ülemäärane eelarvepuudujääk kõrvaldatakse programmiperioodi lõpuks. Tagama, et ei toimuks kõrvalekaldumist kindlast eesmärgist vähendada kulusid, tugevdades seejuures pikaajalist jätkusuutlikkust; sellega seoses seadma prioriteediks majanduskasvu soodustavad kuluvaldkonnad.

| 2. | Töötada välja reformikava, milles käsitletakse kinnisvarahindade tsükli destabiliseerivat mõju riigi rahandusele, finantssektorile ja majandusele, võttes arvesse hinnaprobleemide leevendamist ning vajadust eluasemele antava riigitoetuse järele. Tuleks kaaluda laiaulatuslikke meetmeid ja poliitikavahendeid, sh hüpoteegituru, finantsregulatsiooni, omandimaksu ning plaanimissüsteemi reforme, et vältida üleliigset volatiilsust. |
| --- | --- |

2.

Töötada välja reformikava, milles käsitletakse kinnisvarahindade tsükli destabiliseerivat mõju riigi rahandusele, finantssektorile ja majandusele, võttes arvesse hinnaprobleemide leevendamist ning vajadust eluasemele antava riigitoetuse järele. Tuleks kaaluda laiaulatuslikke meetmeid ja poliitikavahendeid, sh hüpoteegituru, finantsregulatsiooni, omandimaksu ning plaanimissüsteemi reforme, et vältida üleliigset volatiilsust.

| 3. | Võtta 2012. aastaks meetmeid eesmärgiga tagada, et suurem osakaal sobivate oskustega noori siseneb tööturule ja parandada 18–24aastaste isikute, kes on katkestanud haridustee või koolituse ilma kvalifikatsiooni omandamata, tööalast konkurentsivõimet. Tegeleda oskustöötajate vähesuse probleemiga, suurendades kooskõlas tööturu vajadustega keskmise kvalifikatsiooniga töötajate arvu. |
| --- | --- |

3.

Võtta 2012. aastaks meetmeid eesmärgiga tagada, et suurem osakaal sobivate oskustega noori siseneb tööturule ja parandada 18–24aastaste isikute, kes on katkestanud haridustee või koolituse ilma kvalifikatsiooni omandamata, tööalast konkurentsivõimet. Tegeleda oskustöötajate vähesuse probleemiga, suurendades kooskõlas tööturu vajadustega keskmise kvalifikatsiooniga töötajate arvu.

| 4. | Võtta kehtivate eelarvekavade raames meetmeid, et vähendada töötute leibkondade arvu, suunates tähelepanu neile isikutele, kelle passiivsus tööturul on tingitud hoolitsemiskohustustest (sh üksikvanemad). |
| --- | --- |

4.

Võtta kehtivate eelarvekavade raames meetmeid, et vähendada töötute leibkondade arvu, suunates tähelepanu neile isikutele, kelle passiivsus tööturul on tingitud hoolitsemiskohustustest (sh üksikvanemad).

| 5. | Rakendada juba väljakuulutatud meetmeid ning jätkata tööd selleks, et parandada pankadepoolse rahastamise ja pangandusväliste rahastamisvahendite kättesaadavust erasektoris ja eelkõige VKEdele, tunnistades seejuures võimalikke probleeme nõudluse poolel. Soodustama konkurentsi pangandussektoris ja leidma turupõhiseid võimalusi parandada pangandusväliste rahastamisvahendite kättesaadavust, nagu riskikapital ja riiklikud võlakirjad. |
| --- | --- |

5.

Rakendada juba väljakuulutatud meetmeid ning jätkata tööd selleks, et parandada pankadepoolse rahastamise ja pangandusväliste rahastamisvahendite kättesaadavust erasektoris ja eelkõige VKEdele, tunnistades seejuures võimalikke probleeme nõudluse poolel. Soodustama konkurentsi pangandussektoris ja leidma turupõhiseid võimalusi parandada pangandusväliste rahastamisvahendite kättesaadavust, nagu riskikapital ja riiklikud võlakirjad.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 3.

3

---

| 23.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 217/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 217/15

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

nende liikmesriikide, mille rahaühik on euro, majanduspoliitika üldsuuniste rakendamise kohta

2011/C 217/05

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eurorühm pidas 20. juunil 2011. aastal arutelu, millel käsitleti nende liikmesriikide, kelle rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”), majanduspoliitika üldsuuniste rakendamist ning tunnistati vajadust täiendavalt tõhustada eurorühma raames poliitika koordineerimist ja euroala liikmesriikidele esitatud soovituste rakendamise seiret. |
| --- | --- |

(1)

Eurorühm pidas 20. juunil 2011. aastal arutelu, millel käsitleti nende liikmesriikide, kelle rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”), majanduspoliitika üldsuuniste rakendamist ning tunnistati vajadust täiendavalt tõhustada eurorühma raames poliitika koordineerimist ja euroala liikmesriikidele esitatud soovituste rakendamise seiret.

| (2) | Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (3) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014. Liikmesriike ja vajaduse korral ELi kutsuti üles võtma suuniseid arvesse oma majanduspoliitikas. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014. Liikmesriike ja vajaduse korral ELi kutsuti üles võtma suuniseid arvesse oma majanduspoliitikas.

| (4) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (7) | Euroala liikmesriigid esitasid 2011. aasta aprillis ja mais oma 2011. aasta stabiilsusprogrammid ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riiklikud reformikavad. Stabiilsusprogramme ja reformikavasid hinnati üheaegselt. |
| --- | --- |

(7)

Euroala liikmesriigid esitasid 2011. aasta aprillis ja mais oma 2011. aasta stabiilsusprogrammid ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riiklikud reformikavad. Stabiilsusprogramme ja reformikavasid hinnati üheaegselt.

| (8) | Euro käibeloleku esimesel kümnendil saadud kogemused üldiselt tõid esile ühisraha paljud eelised. Ülemaailmse kriisi tõttu vähenes euroala SKP 2009. aastal järsult allapoole 2006. aasta taset. Kuigi 2010. aastal SKP taas suurenes, jääb toodang siiski jätkuvalt alla 2007. aasta taset. Sellest tulenevalt suurenes tööpuudus euroalas 7,6 %-lt 2007. aastal 10,1 %-le 2010. aastal. Euroala rahanduse seisund halvenes, mistõttu hinnati märkimisväärselt ümber mõne euroala liikmesriigi võlakohustustega seonduvad riskid ja kaasnesid makrotasandi finantsstabiilsust ähvardavad ohud. Majanduskasv on hakanud taastuma, kuid selle erinev kasvutempo eri liikmesriikides kajastab struktuurseid ja tsüklilisi erinevusi. Kriisi tulemusel hakkasid vähenema makromajanduslikud tasakaalunihked, mis olid tekkinud juba enne kriisi. Veel ei ole selge, kas see vähenemine on piisav ja jätkusuutlik. |
| --- | --- |

(8)

Euro käibeloleku esimesel kümnendil saadud kogemused üldiselt tõid esile ühisraha paljud eelised. Ülemaailmse kriisi tõttu vähenes euroala SKP 2009. aastal järsult allapoole 2006. aasta taset. Kuigi 2010. aastal SKP taas suurenes, jääb toodang siiski jätkuvalt alla 2007. aasta taset. Sellest tulenevalt suurenes tööpuudus euroalas 7,6 %-lt 2007. aastal 10,1 %-le 2010. aastal. Euroala rahanduse seisund halvenes, mistõttu hinnati märkimisväärselt ümber mõne euroala liikmesriigi võlakohustustega seonduvad riskid ja kaasnesid makrotasandi finantsstabiilsust ähvardavad ohud. Majanduskasv on hakanud taastuma, kuid selle erinev kasvutempo eri liikmesriikides kajastab struktuurseid ja tsüklilisi erinevusi. Kriisi tulemusel hakkasid vähenema makromajanduslikud tasakaalunihked, mis olid tekkinud juba enne kriisi. Veel ei ole selge, kas see vähenemine on piisav ja jätkusuutlik.

| (9) | Euroala riikide valitsemissektori eelarvepositsioonid on üldiselt hakanud 2010. aastal paranema. Vastavalt komisjoni talituste kevadprognoosile, mille puhul eeldati, et poliitikat ei muudeta, peaks paranemine jätkuma 2011. aastal. Valitsemissektori võlg suureneb siiski kuni 2012. aastani. Kui järgmistel aastatel ei võeta meetmeid selle vähendamiseks, võib see madala potentsiaalse kasvu ja ebasoodsate demograafiliste suundumuste koosmõjul ohustada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Euroala riikide eelarvepuudujääk vähenes 2010. aastal 6 %-le SKPst, samas kui võla suhe suurenes 85,1 %-ni SKPst. Vastavalt 2011. aasta stabiilsusprogrammi eesmärkidele peaks euroala riikide eelarvepuudujääk vähenema 1,3 %-le SKPst 2014. aastal, samuti peaks hakkama vähenema võla suhe, mis pärast jõudmist haripunkti 2012. aastal, langeks allapoole 85 % taset 2014. aastal. Selline fiskaalse konsolideerimise kava kogu euroala puhul oleks kooskõlas kokkulepitud väljumisstrateegiaga ja vajadusega taastada majanduse tugevama elavnemise kontekstis riigi rahanduse usaldusväärsus. Asjaolu, et konsolideerimisel keskendustakse pigem kulude vähendamisele kui maksude suurendamisele, peaks veelgi suurendama positiivse tulemuse tõenäosust. Samas on mõningate meetmete tõhus rakendamine jätkuvalt küsimärgi all. Mitu euroala liikmesriiki on hiljuti rakendanud uued eelarve-eeskirjad või teatanud kehtivate eeskirjade tugevdamisest, kuid mõnes euroala liikmesriigis oleks vaja nende tõhususe tagamiseks võtta täiendavaid meetmeid. Elanikkonna vananemist arvesse võttes ei ole pensioni- ja sotsiaalkindlustusreformid eelarve üldise pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks veel piisavad. |
| --- | --- |

(9)

Euroala riikide valitsemissektori eelarvepositsioonid on üldiselt hakanud 2010. aastal paranema. Vastavalt komisjoni talituste kevadprognoosile, mille puhul eeldati, et poliitikat ei muudeta, peaks paranemine jätkuma 2011. aastal. Valitsemissektori võlg suureneb siiski kuni 2012. aastani. Kui järgmistel aastatel ei võeta meetmeid selle vähendamiseks, võib see madala potentsiaalse kasvu ja ebasoodsate demograafiliste suundumuste koosmõjul ohustada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Euroala riikide eelarvepuudujääk vähenes 2010. aastal 6 %-le SKPst, samas kui võla suhe suurenes 85,1 %-ni SKPst. Vastavalt 2011. aasta stabiilsusprogrammi eesmärkidele peaks euroala riikide eelarvepuudujääk vähenema 1,3 %-le SKPst 2014. aastal, samuti peaks hakkama vähenema võla suhe, mis pärast jõudmist haripunkti 2012. aastal, langeks allapoole 85 % taset 2014. aastal. Selline fiskaalse konsolideerimise kava kogu euroala puhul oleks kooskõlas kokkulepitud väljumisstrateegiaga ja vajadusega taastada majanduse tugevama elavnemise kontekstis riigi rahanduse usaldusväärsus. Asjaolu, et konsolideerimisel keskendustakse pigem kulude vähendamisele kui maksude suurendamisele, peaks veelgi suurendama positiivse tulemuse tõenäosust. Samas on mõningate meetmete tõhus rakendamine jätkuvalt küsimärgi all. Mitu euroala liikmesriiki on hiljuti rakendanud uued eelarve-eeskirjad või teatanud kehtivate eeskirjade tugevdamisest, kuid mõnes euroala liikmesriigis oleks vaja nende tõhususe tagamiseks võtta täiendavaid meetmeid. Elanikkonna vananemist arvesse võttes ei ole pensioni- ja sotsiaalkindlustusreformid eelarve üldise pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks veel piisavad.

| (10) | ELi võetud poliitikameetmed on parandanud finantssüsteemi toimimist ja stabiilsust. Finantssektori probleemid mitmes euroala liikmesriigis hõlmavad pankade riske seoses võimalike täiendavate kahjudega teatavatelt varadelt või tingimuste karmistumisega refinantseerimisturgudel, samuti pangandussektori jätkuvat ümberkorraldamist ja rekapitaliseerimist. Finantssektori tingimuste stabiliseerumisel on vaja hakata järk-järgult vähendama avaliku sektori toetust pangandussektorile, võttes nõuetekohaselt arvesse iga liikmesriigi pangandussektori konkreetset olukorda. Kõnealuste väljakutsetega tegelemine aitab vähendada ebakindlust seoses tingimuslike avaliku sektori kohustustega. |
| --- | --- |

(10)

ELi võetud poliitikameetmed on parandanud finantssüsteemi toimimist ja stabiilsust. Finantssektori probleemid mitmes euroala liikmesriigis hõlmavad pankade riske seoses võimalike täiendavate kahjudega teatavatelt varadelt või tingimuste karmistumisega refinantseerimisturgudel, samuti pangandussektori jätkuvat ümberkorraldamist ja rekapitaliseerimist. Finantssektori tingimuste stabiliseerumisel on vaja hakata järk-järgult vähendama avaliku sektori toetust pangandussektorile, võttes nõuetekohaselt arvesse iga liikmesriigi pangandussektori konkreetset olukorda. Kõnealuste väljakutsetega tegelemine aitab vähendada ebakindlust seoses tingimuslike avaliku sektori kohustustega.

| (11) | Euroala kasvupotentsiaali suurendamiseks ja makromajanduslike tasakaalunihete kõrvaldamiseks euroalas tuleb parandada tootlikkust ja konkurentsivõimet ning kõrvaldada siseriikliku eranõudluse struktuursed takistused. Sellega seoses on euroala liikmesriigid näinud oma riiklikes reformikavades ette mitmed struktuurireformid. Samas tuleb võtta täiendavaid meetmeid, et parandada riikide toote- ja tööturgude toimimist (eelkõige seoses teenustesektoriga), eelarve konsolideerimist majanduskasvu soodustaval viisil ning palkade kujundamise süsteemi. |
| --- | --- |

(11)

Euroala kasvupotentsiaali suurendamiseks ja makromajanduslike tasakaalunihete kõrvaldamiseks euroalas tuleb parandada tootlikkust ja konkurentsivõimet ning kõrvaldada siseriikliku eranõudluse struktuursed takistused. Sellega seoses on euroala liikmesriigid näinud oma riiklikes reformikavades ette mitmed struktuurireformid. Samas tuleb võtta täiendavaid meetmeid, et parandada riikide toote- ja tööturgude toimimist (eelkõige seoses teenustesektoriga), eelarve konsolideerimist majanduskasvu soodustaval viisil ning palkade kujundamise süsteemi.

| (12) | Majandus- ja rahaliidu nõuetekohase toimimise tagamiseks on euroala liikmesriikidel kohustus käsitleda oma majanduspoliitikat kui ühise huvi küsimust, kuna liikmesriigi probleemid võivad üle kanduda teistesse ühisraha kasutavatesse riikidesse. Seepärast on kriisi ja olemasolevaid väljakutseid silmas pidades osutunud vajalikuks koordineerida majanduspoliitikat ELi ja euroala tasandil terviklikumalt ja alalisemalt. Integreeritud järelevalvetsükkel Euroopa poolaasta raames, tugevdatud majandusjuhtimisraamistik, samuti Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja Euroopa järelevalveasutuste loomine ning Euroopa stabiilsusmehhanism on olulised elemendid, millest mõned tuleb veel täielikult vastu võtta ja/või rakendada. Kõnealust raamistikku täiendab veelgi laiendatud euroala pakt. |
| --- | --- |

(12)

Majandus- ja rahaliidu nõuetekohase toimimise tagamiseks on euroala liikmesriikidel kohustus käsitleda oma majanduspoliitikat kui ühise huvi küsimust, kuna liikmesriigi probleemid võivad üle kanduda teistesse ühisraha kasutavatesse riikidesse. Seepärast on kriisi ja olemasolevaid väljakutseid silmas pidades osutunud vajalikuks koordineerida majanduspoliitikat ELi ja euroala tasandil terviklikumalt ja alalisemalt. Integreeritud järelevalvetsükkel Euroopa poolaasta raames, tugevdatud majandusjuhtimisraamistik, samuti Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja Euroopa järelevalveasutuste loomine ning Euroopa stabiilsusmehhanism on olulised elemendid, millest mõned tuleb veel täielikult vastu võtta ja/või rakendada. Kõnealust raamistikku täiendab veelgi laiendatud euroala pakt.

| (13) | Komisjon on hinnanud euroala liikmesriikide stabiilsusprogramme ja riiklikke reformikavasid, võttes arvesse vajadust tugevdada euroala üldist majandusjuhtimist. Komisjon on seisukohal, et tuleb rangelt järgida eelarve-eesmärke, astudes mõnes euroala liikmesriigis selleks täiendavaid samme, ning võtta täiendavaid meetmeid eelarve-eeskirjade tugevdamiseks ja jätkusuutlikkuse tagamiseks. Samuti tuleks võtta täiendavaid meetmeid, et parandada finantsstabiilsust, majanduskasvu soodustavaid maksureforme ja konsolideerimismeetmeid, palkade kujundamise mehhanisme, teenustesektori konkurentsivõimet ja laiendatud euroala pakti rakendamist, |
| --- | --- |

(13)

Komisjon on hinnanud euroala liikmesriikide stabiilsusprogramme ja riiklikke reformikavasid, võttes arvesse vajadust tugevdada euroala üldist majandusjuhtimist. Komisjon on seisukohal, et tuleb rangelt järgida eelarve-eesmärke, astudes mõnes euroala liikmesriigis selleks täiendavaid samme, ning võtta täiendavaid meetmeid eelarve-eeskirjade tugevdamiseks ja jätkusuutlikkuse tagamiseks. Samuti tuleks võtta täiendavaid meetmeid, et parandada finantsstabiilsust, majanduskasvu soodustavaid maksureforme ja konsolideerimismeetmeid, palkade kujundamise mehhanisme, teenustesektori konkurentsivõimet ja laiendatud euroala pakti rakendamist,

SOOVITAB liikmesriikidel, mille rahaühik on euro, võtta ajavahemikul 2011–2012 meetmeid, et:

| 1. | rangelt järgida eelarve-eesmärke, mis on sätestatud 2011. aasta stabiilsusprogrammides ja vastastikuse mõistmise memorandumites, mille on alla kirjutanud liikmesriigid, kes saavad ELi/IMFi rahalist abi, ning vajaduse korral tõhustada eelarve konsolideerimist kooskõlas nõukogu esitatud arvamusega. Eelkõige tagada piisav eelarve konsolideerimine, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk ja läheneda keskpika perioodi eelarve-eesmärkidele. Kasutada kõiki ootamatuid eelarvetulusid eelarve kohandamise kiirendamiseks. See peaks aitama ka parandada valitsemissektori võla dünaamikat; |
| --- | --- |

1.

rangelt järgida eelarve-eesmärke, mis on sätestatud 2011. aasta stabiilsusprogrammides ja vastastikuse mõistmise memorandumites, mille on alla kirjutanud liikmesriigid, kes saavad ELi/IMFi rahalist abi, ning vajaduse korral tõhustada eelarve konsolideerimist kooskõlas nõukogu esitatud arvamusega. Eelkõige tagada piisav eelarve konsolideerimine, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk ja läheneda keskpika perioodi eelarve-eesmärkidele. Kasutada kõiki ootamatuid eelarvetulusid eelarve kohandamise kiirendamiseks. See peaks aitama ka parandada valitsemissektori võla dünaamikat;

| 2. | tagada eelarvedistsipliin nii riiklikul kui ka sellest madalamatel tasanditel, eelkõige kehtestades piisavalt tugeva ja siduva eelarveraamistiku või parandades seda; |
| --- | --- |

2.

tagada eelarvedistsipliin nii riiklikul kui ka sellest madalamatel tasanditel, eelkõige kehtestades piisavalt tugeva ja siduva eelarveraamistiku või parandades seda;

| 3. | jätkata sotsiaalkindlustusreformide rakendamist, et tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus, pöörates nõuetekohast tähelepanu sellele, et pensionid ja sotsiaaltoetused oleksid adekvaatsed, eelkõige viies pensionisüsteemi kooskõlla riigi demograafilise olukorraga; |
| --- | --- |

3.

jätkata sotsiaalkindlustusreformide rakendamist, et tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus, pöörates nõuetekohast tähelepanu sellele, et pensionid ja sotsiaaltoetused oleksid adekvaatsed, eelkõige viies pensionisüsteemi kooskõlla riigi demograafilise olukorraga;

| 4. | parandada finantssüsteemi toimimist ja stabiilsust, võttes arvesse eelseisva kogu ELi hõlmava stressitesti tulemusi, tagamaks et pangandussektor jätkuvalt tugevdab vastupanuvõimet võimalikele täiendavatele kahjudele või rahastamispiirangutele ning et mitteelujõulised finantseerimisasutused restruktureeritakse või nad väljuvad turult, ilma et see tekitaks liigseid pingeid finantsturgudel; |
| --- | --- |

4.

parandada finantssüsteemi toimimist ja stabiilsust, võttes arvesse eelseisva kogu ELi hõlmava stressitesti tulemusi, tagamaks et pangandussektor jätkuvalt tugevdab vastupanuvõimet võimalikele täiendavatele kahjudele või rahastamispiirangutele ning et mitteelujõulised finantseerimisasutused restruktureeritakse või nad väljuvad turult, ilma et see tekitaks liigseid pingeid finantsturgudel;

| 5. | viia läbi täiendav maksureform, mille raames keskendutakse majanduskasvu soodustavale maksuallikatele, säilitades samas maksutulude kogumahu, eelkõige vähendades tööjõumakse, et muuta töötamine tulusamaks; avaliku sektori kulutuste kärpimisel vältida kulude vähendamist majanduskasvu soodustavates valdkondades nagu teadus- ja arendustegevus, haridus ja energiatõhusus; vajaduse korral kohandada palkade kujundamise ja palkade indekseerimise mehhanisme, konsulteerides sotsiaalpartneritega ja toimides kooskõlas siseriiklike tavadega, et tagada palkade muutumine kooskõlas tootlikkuse, konkurentsivõime ja tööhõive olukorraga; |
| --- | --- |

5.

viia läbi täiendav maksureform, mille raames keskendutakse majanduskasvu soodustavale maksuallikatele, säilitades samas maksutulude kogumahu, eelkõige vähendades tööjõumakse, et muuta töötamine tulusamaks; avaliku sektori kulutuste kärpimisel vältida kulude vähendamist majanduskasvu soodustavates valdkondades nagu teadus- ja arendustegevus, haridus ja energiatõhusus; vajaduse korral kohandada palkade kujundamise ja palkade indekseerimise mehhanisme, konsulteerides sotsiaalpartneritega ja toimides kooskõlas siseriiklike tavadega, et tagada palkade muutumine kooskõlas tootlikkuse, konkurentsivõime ja tööhõive olukorraga;

| 6. | viia läbi täiendavad reformid konkurentsivõime parandamiseks teenustesektoris, eelkõige kõrvaldades põhjendamatud piirangud kutseteenuste, jaekaubanduse ja võrgusektori valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

viia läbi täiendavad reformid konkurentsivõime parandamiseks teenustesektoris, eelkõige kõrvaldades põhjendamatud piirangud kutseteenuste, jaekaubanduse ja võrgusektori valdkonnas;

| 7. | täielikult rakendada laiendatud euroala pakti raames võetud kohustused, et edendada majanduskasvu, konkurentsivõimet ja tööhõivet euroalas. |
| --- | --- |

7.

täielikult rakendada laiendatud euroala pakti raames võetud kohustused, et edendada majanduskasvu, konkurentsivõimet ja tööhõivet euroalas.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 23.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 217/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 217/18

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus komisjoni otsuse 2011/141/EL kohta, millega muudetakse tarbijakaitsealase koostöö süsteemi käsitlevat komisjoni otsust 2007/76/EÜ, ja komisjoni soovituse 2011/136/EL kohta, mis käsitleb suuniseid, mille alusel rakendada andmekaitse-eeskirju tarbijakaitsealase koostöö süsteemis

2011/C 217/06

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7 ja 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1),

võttes arvesse taotlust arvamuse esitamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) artikli 28 lõikega 2 (2),

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | 1. märtsil 2011 võttis Euroopa Komisjon vastu otsuse, millega muudetakse komisjoni otsust 2007/76/EÜ tarbijakaitsealase koostöö süsteemi kohta (edaspidi „tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teine muudatus”) (3). Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse suuniste kohta, mille alusel rakendada andmekaitse-eeskirju tarbijakaitsealase koostöö süsteemis („tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuunised”) (4). Mõlemad dokumendid saadeti kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2 Euroopa andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks. |
| --- | --- |

1.

1. märtsil 2011 võttis Euroopa Komisjon vastu otsuse, millega muudetakse komisjoni otsust 2007/76/EÜ tarbijakaitsealase koostöö süsteemi kohta (edaspidi „tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teine muudatus”) (3). Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse suuniste kohta, mille alusel rakendada andmekaitse-eeskirju tarbijakaitsealase koostöö süsteemis („tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuunised”) (4). Mõlemad dokumendid saadeti kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2 Euroopa andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks.

| 2. | Tarbijakaitsealase koostöö süsteem on infotehnoloogiasüsteem, mille komisjon kavandas ja mida ta käitab vastavalt määrusele (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitsealase koostöö kohta (edaspidi „tarbijakaitsealase koostöö määrus”). Tarbijakaitsealase koostöö süsteem hõlbustab ELi liikmesriikide pädevate asutuste ja komisjoni vahelist tarbijakaitsealast koostööd seoses teatavate eelnevalt kindlaks määratud ELi direktiivide ja määruste rikkumisega. Selleks et rikkumine jääks tarbijakaitsealase koostöö määruse kohaldamisalasse, peab see olema piiriülene ning kahjustama tarbijate kollektiivseid huve. |
| --- | --- |

2.

Tarbijakaitsealase koostöö süsteem on infotehnoloogiasüsteem, mille komisjon kavandas ja mida ta käitab vastavalt määrusele (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitsealase koostöö kohta (edaspidi „tarbijakaitsealase koostöö määrus”). Tarbijakaitsealase koostöö süsteem hõlbustab ELi liikmesriikide pädevate asutuste ja komisjoni vahelist tarbijakaitsealast koostööd seoses teatavate eelnevalt kindlaks määratud ELi direktiivide ja määruste rikkumisega. Selleks et rikkumine jääks tarbijakaitsealase koostöö määruse kohaldamisalasse, peab see olema piiriülene ning kahjustama tarbijate kollektiivseid huve.

| 3. | Oma koostöö raames vahetavad tarbijakaitsealase koostöö süsteemi kasutajad teavet, sealhulgas isikuandmeid. Kõnealused isikuandmed võivad olla seotud rikkumises kahtlustatava müügi- või tarneettevõtte direktorite või töötajate, müüja või tarnija endaga (kui tegemist on üksikisikuga), aga ka kolmandate isikute, näiteks tarbijate või kaebuse esitajatega. |
| --- | --- |

3.

Oma koostöö raames vahetavad tarbijakaitsealase koostöö süsteemi kasutajad teavet, sealhulgas isikuandmeid. Kõnealused isikuandmed võivad olla seotud rikkumises kahtlustatava müügi- või tarneettevõtte direktorite või töötajate, müüja või tarnija endaga (kui tegemist on üksikisikuga), aga ka kolmandate isikute, näiteks tarbijate või kaebuse esitajatega.

| 4. | Süsteem on kavandatud nii turvaliseks pädevate asutuste vahelise teabevahetuse vahendiks kui ka andmebaasiks. Pädevad asutused kasutavad tarbijakaitsealase koostöö süsteemi selleks, et taotleda teavet, mis aitaks neil juhtumeid uurida, (5) või taotleda abi jõustamisel (6) („vastastikuse abi taotlused”). Peale selle võivad pädevad asutused saata ka hoiatusteateid, et teavitada teisi pädevaid asutusi ja komisjoni rikkumisest või rikkumiskahtlusest (7). Tarbijakaitsealase koostöö süsteemil on ka muid funktsionaalsusi, sealhulgas teavitamissüsteem (8) ja foorum juhtumitega mitte seotud andmete vahetamiseks. |
| --- | --- |

4.

Süsteem on kavandatud nii turvaliseks pädevate asutuste vahelise teabevahetuse vahendiks kui ka andmebaasiks. Pädevad asutused kasutavad tarbijakaitsealase koostöö süsteemi selleks, et taotleda teavet, mis aitaks neil juhtumeid uurida, (5) või taotleda abi jõustamisel (6) („vastastikuse abi taotlused”). Peale selle võivad pädevad asutused saata ka hoiatusteateid, et teavitada teisi pädevaid asutusi ja komisjoni rikkumisest või rikkumiskahtlusest (7). Tarbijakaitsealase koostöö süsteemil on ka muid funktsionaalsusi, sealhulgas teavitamissüsteem (8) ja foorum juhtumitega mitte seotud andmete vahetamiseks.

| 5. | Oma arvamuses käsitleb Euroopa andmekaitseinspektor mitut tarbijakaitsealase koostöö süsteemi õigusraamistikuga seotud andmekaitseküsimust, keskendudes põhiliselt hiljuti vastu võetud tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teisele muudatusele. Peale selle vaatleb Euroopa andmekaitseinspektor seni tehtud edusamme ning arutab valikuliselt mõnda veel lahendamata probleemi ja ka tulevikukaalutlust. Samuti esitab ta märkusi mõne tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuuniste sätte kohta. |
| --- | --- |

5.

Oma arvamuses käsitleb Euroopa andmekaitseinspektor mitut tarbijakaitsealase koostöö süsteemi õigusraamistikuga seotud andmekaitseküsimust, keskendudes põhiliselt hiljuti vastu võetud tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teisele muudatusele. Peale selle vaatleb Euroopa andmekaitseinspektor seni tehtud edusamme ning arutab valikuliselt mõnda veel lahendamata probleemi ja ka tulevikukaalutlust. Samuti esitab ta märkusi mõne tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuuniste sätte kohta.

| 6. | Paralleelselt käesoleva arvamusega (mis võetakse vastu määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõike 2 alusel) annab Euroopa andmekaitseinspektor oma järelevalveülesandeid täites välja eelkontrolli käsitleva arvamuse (sama määruse artikli 27 kohaselt) (edaspidi „eelkontrolli käsitlev arvamus”). Kõnealuses arvamuses kirjeldatakse üksikasjalikumalt nii tarbijakaitsealase koostöö süsteemi kui ka isikuandmete töötlemist selles. Eelkontrolli käsitlevas arvamuses keskendub Euroopa andmekaitseinspektor konkreetsete meetmetega seotud soovitustele, mida andmekaitsealaste nõuete täitmiseks tuleks tarbijakaitsealase koostöö süsteemis praktilisel, tehnilisel ja korralduslikul tasandil võtta. Arvestades seda, et tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuunised on selliste konkreetsete meetmetega tihedalt seotud, esitatakse eelkontrolli käsitlevas arvamuses tähelepanekuid ka suuniste valikuliste sätete kohta. |
| --- | --- |

6.

Paralleelselt käesoleva arvamusega (mis võetakse vastu määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõike 2 alusel) annab Euroopa andmekaitseinspektor oma järelevalveülesandeid täites välja eelkontrolli käsitleva arvamuse (sama määruse artikli 27 kohaselt) (edaspidi „eelkontrolli käsitlev arvamus”). Kõnealuses arvamuses kirjeldatakse üksikasjalikumalt nii tarbijakaitsealase koostöö süsteemi kui ka isikuandmete töötlemist selles. Eelkontrolli käsitlevas arvamuses keskendub Euroopa andmekaitseinspektor konkreetsete meetmetega seotud soovitustele, mida andmekaitsealaste nõuete täitmiseks tuleks tarbijakaitsealase koostöö süsteemis praktilisel, tehnilisel ja korralduslikul tasandil võtta. Arvestades seda, et tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuunised on selliste konkreetsete meetmetega tihedalt seotud, esitatakse eelkontrolli käsitlevas arvamuses tähelepanekuid ka suuniste valikuliste sätete kohta.

II.   TARBIJAKAITSEALASE KOOSTÖÖ SÜSTEEMI ÕIGUSRAAMISTIK

| 7. | Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et tarbijakaitsealase koostöö süsteem põhineb tugeval õiguslikul alusel, mille moodustab eeskätt nõukogu ja Euroopa Parlamendi vastu võetud määrus. Peale selle on Euroopa andmekaitseinspektor rahul asjaoluga, et üksikasjade täpsustamiseks ja andmekaitseprobleemide lahendamiseks on õiguslikku alust aja jooksul täiendatud. Eelkõige on Euroopa andmekaitseinspektoril heameel selle üle, et 22. detsembril 2006 võttis komisjon vastu otsuse 2007/76/EÜ, millega rakendatakse tarbijakaitsealase koostöö määrust (edaspidi „tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsus”) ning mida on hiljem kahel korral muudetud: 17. märtsil 2008 ja hiljuti, 1. märtsil 2011 tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega. Samuti on tal heameel selle üle, et komisjon võttis vastu tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuunised, milles käsitletakse konkreetselt andmekaitsega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

7.

Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et tarbijakaitsealase koostöö süsteem põhineb tugeval õiguslikul alusel, mille moodustab eeskätt nõukogu ja Euroopa Parlamendi vastu võetud määrus. Peale selle on Euroopa andmekaitseinspektor rahul asjaoluga, et üksikasjade täpsustamiseks ja andmekaitseprobleemide lahendamiseks on õiguslikku alust aja jooksul täiendatud. Eelkõige on Euroopa andmekaitseinspektoril heameel selle üle, et 22. detsembril 2006 võttis komisjon vastu otsuse 2007/76/EÜ, millega rakendatakse tarbijakaitsealase koostöö määrust (edaspidi „tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsus”) ning mida on hiljem kahel korral muudetud: 17. märtsil 2008 ja hiljuti, 1. märtsil 2011 tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega. Samuti on tal heameel selle üle, et komisjon võttis vastu tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuunised, milles käsitletakse konkreetselt andmekaitsega seotud küsimusi.

| 8. | Kuigi Euroopa andmekaitseinspektor kahetseb, et temaga tarbijakaitsealase koostöö määruse ja tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse esialgse vastuvõtmise ajal ei konsulteeritud, on tal heameel selle üle, et komisjon konsulteeris temaga nii tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse mõlema muudatuse vastuvõtmise ajal kui ka tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuuniste osas. Samuti on Euroopa andmekaitseinspektor rahul sellega, et komisjon oli eelnevalt konsulteerinud ka artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühmaga (edaspidi „artikli 29 töörühm”), kes andis 21. septembril 2007 välja oma arvamuse nr 6/2007 (dokument WP139). Lõpuks tervitab Euroopa andmekaitseinspektor asjaolu, et kõnealustele konsultatsioonidele on viidatud tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuuniste põhjendustes. |
| --- | --- |

8.

Kuigi Euroopa andmekaitseinspektor kahetseb, et temaga tarbijakaitsealase koostöö määruse ja tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse esialgse vastuvõtmise ajal ei konsulteeritud, on tal heameel selle üle, et komisjon konsulteeris temaga nii tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse mõlema muudatuse vastuvõtmise ajal kui ka tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuuniste osas. Samuti on Euroopa andmekaitseinspektor rahul sellega, et komisjon oli eelnevalt konsulteerinud ka artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühmaga (edaspidi „artikli 29 töörühm”), kes andis 21. septembril 2007 välja oma arvamuse nr 6/2007 (dokument WP139). Lõpuks tervitab Euroopa andmekaitseinspektor asjaolu, et kõnealustele konsultatsioonidele on viidatud tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuuniste põhjendustes.

| 9. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et i) komisjon on hoolikalt kaalunud nii varasemate mitteametlike teabevahetuste käigus esitatud Euroopa andmekaitseinspektori soovitusi kui ka artikli 29 töörühma arvamuses nr 6/2007 sõnastatud soovitusi ja et ii) mitut kõnealust soovitust on tarbijakaitsealase koostöö süsteemi õigusraamistiku edasisel väljatöötamisel ja/või praktilisel, tehnilisel ja korralduslikul tasandil ka järgitud. Nii tema käesolevas arvamuses kui ka eelkontrolli käsitlevas arvamuses esitatud märkusi tuleks kaaluda sellel positiivsel taustal. |
| --- | --- |

9.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et i) komisjon on hoolikalt kaalunud nii varasemate mitteametlike teabevahetuste käigus esitatud Euroopa andmekaitseinspektori soovitusi kui ka artikli 29 töörühma arvamuses nr 6/2007 sõnastatud soovitusi ja et ii) mitut kõnealust soovitust on tarbijakaitsealase koostöö süsteemi õigusraamistiku edasisel väljatöötamisel ja/või praktilisel, tehnilisel ja korralduslikul tasandil ka järgitud. Nii tema käesolevas arvamuses kui ka eelkontrolli käsitlevas arvamuses esitatud märkusi tuleks kaaluda sellel positiivsel taustal.

III.   ANDMEKAITSEKÜSIMUSED SEOSES TARBIJAKAITSEALASE KOOSTÖÖ RAKENDUSOTSUSE TEISE MUUDATUSEGA

3.1.   Isikuandmete säilitamine tarbijakaitsealase koostöö süsteemis

3.1.1.   Sissejuhatus

| 10. | Sissejuhatava märkusena juhib Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanu sellele, et tarbijakaitsealase koostöö määruses ei ole piisavalt ja kõikehõlmavalt käsitletud juhtumite lõpetamise ja säilitamisaja küsimust (9). |
| --- | --- |

10.

Sissejuhatava märkusena juhib Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanu sellele, et tarbijakaitsealase koostöö määruses ei ole piisavalt ja kõikehõlmavalt käsitletud juhtumite lõpetamise ja säilitamisaja küsimust (9).

| 11. | Tegelikult on tarbijakaitsealase koostöö määruses sätestatud vaid kaks konkreetset eeskirja andmete kustutamise kohta ja mitte ühtegi juhtumite lõpetamise kohta (10). Esiteks nõutakse määrusega, et kui hoiatus osutub alusetuks, võtab pädev asutus selle tagasi ning komisjon eemaldab viivitamata vastava teabe andmebaasist. Teiseks nõutakse sellega, et kui pädev asutus teatab vastavalt määruse artikli 8 lõikele 6 rikkumise lõpetamisest, kustutatakse rikkumise kohta salvestatud andmed viie aasta pärast teatamisest arvates. |
| --- | --- |

11.

Tegelikult on tarbijakaitsealase koostöö määruses sätestatud vaid kaks konkreetset eeskirja andmete kustutamise kohta ja mitte ühtegi juhtumite lõpetamise kohta (10). Esiteks nõutakse määrusega, et kui hoiatus osutub alusetuks, võtab pädev asutus selle tagasi ning komisjon eemaldab viivitamata vastava teabe andmebaasist. Teiseks nõutakse sellega, et kui pädev asutus teatab vastavalt määruse artikli 8 lõikele 6 rikkumise lõpetamisest, kustutatakse rikkumise kohta salvestatud andmed viie aasta pärast teatamisest arvates.

| 12. | Tarbijakaitsealase koostöö määruses ei ole välja toodud andmete viieaastase säilitamisaja eesmärki. Ühtlasi ei ole selles lähemalt täpsustatud, kuidas ja millal tuleks hinnata, kas hoiatus on alusetu. Peale selle ei ole tarbijakaitsealase koostöö määruses märgitud, kui kaua peaks teavet andmebaasis säilitama selliste juhtumite puhul, mis ei ole kahe nimetatud eeskirjaga hõlmatud (nt ei ole määruses täpsustatud, kui kaua tuleb andmebaasis säilitada vastastikuse abi taotlusi, kui nende tulemusel ei ole võetud edukaid täitemeetmeid, mille tagajärjel oleks rikkumine lõpetatud). |
| --- | --- |

12.

Tarbijakaitsealase koostöö määruses ei ole välja toodud andmete viieaastase säilitamisaja eesmärki. Ühtlasi ei ole selles lähemalt täpsustatud, kuidas ja millal tuleks hinnata, kas hoiatus on alusetu. Peale selle ei ole tarbijakaitsealase koostöö määruses märgitud, kui kaua peaks teavet andmebaasis säilitama selliste juhtumite puhul, mis ei ole kahe nimetatud eeskirjaga hõlmatud (nt ei ole määruses täpsustatud, kui kaua tuleb andmebaasis säilitada vastastikuse abi taotlusi, kui nende tulemusel ei ole võetud edukaid täitemeetmeid, mille tagajärjel oleks rikkumine lõpetatud).

| 13. | Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et tarbijakaitsealase koostöö muudetud rakendusotsuse ja tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuunistega püütakse olukorda täiendavalt selgitada. Sellele vaatamata on Euroopa andmekaitseinspektor mures juhtumite lõpetamise ja andmete tarbijakaitsealase koostöö süsteemis säilitamise mitme tahu üle, mida arutatakse allpool punktides 3.1.2–3.1.4. |
| --- | --- |

13.

Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et tarbijakaitsealase koostöö muudetud rakendusotsuse ja tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuunistega püütakse olukorda täiendavalt selgitada. Sellele vaatamata on Euroopa andmekaitseinspektor mures juhtumite lõpetamise ja andmete tarbijakaitsealase koostöö süsteemis säilitamise mitme tahu üle, mida arutatakse allpool punktides 3.1.2–3.1.4.

| 14. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lahendada need probleemid tarbijakaitsealase koostöö süsteemi õigusraamistiku järgmise läbivaatamise käigus, muutes veelkord tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsust või, eelistatavalt, muutes tarbijakaitsealase koostöö määrust ennast. |
| --- | --- |

14.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lahendada need probleemid tarbijakaitsealase koostöö süsteemi õigusraamistiku järgmise läbivaatamise käigus, muutes veelkord tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsust või, eelistatavalt, muutes tarbijakaitsealase koostöö määrust ennast.

| 15. | Seni kuni selliste seadusandlike meetmete võtmine muutub võimalikuks, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lahendada säilitamisajaga seotud probleemid praktilisel, tehnilisel ja korralduslikul tasandil ning näha need selgelt ette ka allpool punktis 3.1.2 osutatud dokumendis „Tarbijakaitsealase koostöö võrgustik: tegevusjuhised”. |
| --- | --- |

15.

Seni kuni selliste seadusandlike meetmete võtmine muutub võimalikuks, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lahendada säilitamisajaga seotud probleemid praktilisel, tehnilisel ja korralduslikul tasandil ning näha need selgelt ette ka allpool punktis 3.1.2 osutatud dokumendis „Tarbijakaitsealase koostöö võrgustik: tegevusjuhised”.

3.1.2.   Juhtumite õigeaegne lõpetamine

| 16. | Tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega ei kehtestatud lõplikku aega, mille jooksul tuleb lõpetada vastastikuse abi taotlust (teabe- või täitetaotlused) hõlmavad juhtumid. |
| --- | --- |

16.

Tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega ei kehtestatud lõplikku aega, mille jooksul tuleb lõpetada vastastikuse abi taotlust (teabe- või täitetaotlused) hõlmavad juhtumid.

| 17. | Eelkontrolli käsitlevas arvamuses märgib Euroopa andmekaitseinspektor ära mitu komisjoni praegust praktilist meedet, millega aidatakse tagada ootel juhtumite õigeaegne lõpetamine. |
| --- | --- |

17.

Eelkontrolli käsitlevas arvamuses märgib Euroopa andmekaitseinspektor ära mitu komisjoni praegust praktilist meedet, millega aidatakse tagada ootel juhtumite õigeaegne lõpetamine.

| 18. | Käesolevas arvamuses soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kehtestada maksimaalsed ajavahemikud teabe- ja täitetaotluste täitmiseks. Need tuleks täpsustada õigusraamistikus selle järgmise läbivaatamise ajal. Kõnealused ajavahemikud peaksid olema seotud nii juhtumi liigi kui ka reaalse tegevusega. Samal ajal tuleks eeskirjadega võimaldada pädevatele asutustele teatavat paindlikkust, et pikendada mõjuval põhjusel juhtumite käsitlemist ja vältida juhtumite enneaegset lõpetamist ka siis, kui keeruliste juhtumite lõpetamine võtab keskmisest kauem aega. |
| --- | --- |

18.

Käesolevas arvamuses soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kehtestada maksimaalsed ajavahemikud teabe- ja täitetaotluste täitmiseks. Need tuleks täpsustada õigusraamistikus selle järgmise läbivaatamise ajal. Kõnealused ajavahemikud peaksid olema seotud nii juhtumi liigi kui ka reaalse tegevusega. Samal ajal tuleks eeskirjadega võimaldada pädevatele asutustele teatavat paindlikkust, et pikendada mõjuval põhjusel juhtumite käsitlemist ja vältida juhtumite enneaegset lõpetamist ka siis, kui keeruliste juhtumite lõpetamine võtab keskmisest kauem aega.

| 19. | Selleks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kasutada lähtepunktina dokumenti „Tarbijakaitsealase koostöö võrgustik: tegevusjuhised”, mille tarbijakaitsealase koostöö komitee kinnitas 6. detsembril 2010. Tegevusjuhiste punktis 2.7 pealkirja „Tarbijakaitsealase koostöö juhtumi etapid ja tähtajad” all on arutatud juhtumite tavalist arvu ning sätestatud, et keskmiselt tuleks teabetaotlusi käsitleda ühe kuni kolme kuu jooksul. Täitetaotlusi oleks tegevusjuhiste kohaselt mõistlik käsitleda keskmiselt kuue kuni üheksa kuu jooksul (välja arvatud ettekirjutuste või haldusotsuste kohta algatatud apellatsioonikaebuste puhul, millisel juhul oleks realistlikum aeg üks aasta või kauem). |
| --- | --- |

19.

Selleks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kasutada lähtepunktina dokumenti „Tarbijakaitsealase koostöö võrgustik: tegevusjuhised”, mille tarbijakaitsealase koostöö komitee kinnitas 6. detsembril 2010. Tegevusjuhiste punktis 2.7 pealkirja „Tarbijakaitsealase koostöö juhtumi etapid ja tähtajad” all on arutatud juhtumite tavalist arvu ning sätestatud, et keskmiselt tuleks teabetaotlusi käsitleda ühe kuni kolme kuu jooksul. Täitetaotlusi oleks tegevusjuhiste kohaselt mõistlik käsitleda keskmiselt kuue kuni üheksa kuu jooksul (välja arvatud ettekirjutuste või haldusotsuste kohta algatatud apellatsioonikaebuste puhul, millisel juhul oleks realistlikum aeg üks aasta või kauem).

3.1.3.   Hoiatusteated

| 20. | Tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega lisati tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse lisa punktile 2.2.2 uus lõik, millega nõutakse põhjendatud hoiatuste kustutamist andmebaasist, kui nende andmisest on möödunud viis aastat (alusetud hoiatused tuli juba varem kehtinud sätete kohaselt kustutada niipea, kui hoiatus osutub alusetuks). |
| --- | --- |

20.

Tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega lisati tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse lisa punktile 2.2.2 uus lõik, millega nõutakse põhjendatud hoiatuste kustutamist andmebaasist, kui nende andmisest on möödunud viis aastat (alusetud hoiatused tuli juba varem kehtinud sätete kohaselt kustutada niipea, kui hoiatus osutub alusetuks).

| 21. | Kõnealuse uue sätte konteksti selgitamiseks rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et üks tema põhiülesandeid on tagada isikuandmete säilitamine tarbijakaitsealase koostöö süsteemi andmebaasis üksnes niikaua, kui on vajalik. Tegemist on väga tundliku küsimusega eelkõige seoses hoiatusteadetega (mille puhul vastuvõtjate arv on suurem kui kahepoolsete teabevahetuste puhul) ning täpsemalt just kahtlustatavaid rikkumisi käsitlevate hoiatusteadetega. Tegelikkuses tähendab hoiatusteate avatuna hoidmise selge ajalise piirangu puudumine seda, et mõni hoiatusteade võib kehtida põhjendamatult pika aja jooksul (kui selgelt ei tõendata, et see on alusetu). Sellised kinnitamata kahtlustel põhinevad meetmed kujutavad tõsist ohtu nii andmekaitset käsitlevatele põhiõigusele kui ka muudele põhiõigustele, nagu süütuse presumptsioon. |
| --- | --- |

21.

Kõnealuse uue sätte konteksti selgitamiseks rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et üks tema põhiülesandeid on tagada isikuandmete säilitamine tarbijakaitsealase koostöö süsteemi andmebaasis üksnes niikaua, kui on vajalik. Tegemist on väga tundliku küsimusega eelkõige seoses hoiatusteadetega (mille puhul vastuvõtjate arv on suurem kui kahepoolsete teabevahetuste puhul) ning täpsemalt just kahtlustatavaid rikkumisi käsitlevate hoiatusteadetega. Tegelikkuses tähendab hoiatusteate avatuna hoidmise selge ajalise piirangu puudumine seda, et mõni hoiatusteade võib kehtida põhjendamatult pika aja jooksul (kui selgelt ei tõendata, et see on alusetu). Sellised kinnitamata kahtlustel põhinevad meetmed kujutavad tõsist ohtu nii andmekaitset käsitlevatele põhiõigusele kui ka muudele põhiõigustele, nagu süütuse presumptsioon.

| 22. | Seda arvesse võttes on Euroopa andmekaitseinspektoril hea meel, et hoiatusteadete suhtes on kehtestatud säilitamisajad. Euroopa andmekaitseinspektor leiab aga, et komisjon ei ole piisavalt põhjendanud viieaastase säilitamisaja proportsionaalsust. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab komisjonil koostada proportsionaalsuse analüüs ning hoiatuste säilitamisaega uuesti hinnata. Põhimõtteliselt tuleks kõik esitatud hoiatusteated kustutada andmebaasist palju varem, välja arvatud juhul, kui hoiatusteade rikkumise või kahtlustatava rikkumise kohta on viinud vastastikuse abi taotluseni ning piiriülene uurimine või täitemenetlus veel kestab. Säilitamisaeg peaks olema piisavalt pikk, et igal teate saanud asutusel oleks võimalik kindlaks teha, kas ta soovib jätkata uurimist või alustada täitemenetlust ning kas ta soovib saata tarbijakaitsealase koostöö süsteemi kaudu vastastikuse abi taotluse; see peaks aga olema piisavalt lühike vältimaks ohtu, et hoiatusi kuritarvitatakse mustade nimekirjade koostamiseks või andmekaeveks. |
| --- | --- |

22.

Seda arvesse võttes on Euroopa andmekaitseinspektoril hea meel, et hoiatusteadete suhtes on kehtestatud säilitamisajad. Euroopa andmekaitseinspektor leiab aga, et komisjon ei ole piisavalt põhjendanud viieaastase säilitamisaja proportsionaalsust. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab komisjonil koostada proportsionaalsuse analüüs ning hoiatuste säilitamisaega uuesti hinnata. Põhimõtteliselt tuleks kõik esitatud hoiatusteated kustutada andmebaasist palju varem, välja arvatud juhul, kui hoiatusteade rikkumise või kahtlustatava rikkumise kohta on viinud vastastikuse abi taotluseni ning piiriülene uurimine või täitemenetlus veel kestab. Säilitamisaeg peaks olema piisavalt pikk, et igal teate saanud asutusel oleks võimalik kindlaks teha, kas ta soovib jätkata uurimist või alustada täitemenetlust ning kas ta soovib saata tarbijakaitsealase koostöö süsteemi kaudu vastastikuse abi taotluse; see peaks aga olema piisavalt lühike vältimaks ohtu, et hoiatusi kuritarvitatakse mustade nimekirjade koostamiseks või andmekaeveks.

| 23. | Sellisest vaatenurgast lähtudes soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonil õigusraamistik läbi vaadata ja tagada, et hoiatused kustutatakse vähemalt kuue kuu jooksul alates nende üleslaadimisest, välja arvatud juhul, kui põhjendatud on mõni muu, sobilikum säilitamisaeg. |
| --- | --- |

23.

Sellisest vaatenurgast lähtudes soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonil õigusraamistik läbi vaadata ja tagada, et hoiatused kustutatakse vähemalt kuue kuu jooksul alates nende üleslaadimisest, välja arvatud juhul, kui põhjendatud on mõni muu, sobilikum säilitamisaeg.

| 24. | Eelkõige peaks see aitama tagada, et juhtumite puhul, mil kahtlustused ei ole leidnud kinnitust (või kui neid ei ole isegi lähemalt uuritud), ei hoita süütuid isikuid üleliia pika aja vältel mustas nimekirjas või kahtluse all, mis oleks vastuolus direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 punktiga e. |
| --- | --- |

24.

Eelkõige peaks see aitama tagada, et juhtumite puhul, mil kahtlustused ei ole leidnud kinnitust (või kui neid ei ole isegi lähemalt uuritud), ei hoita süütuid isikuid üleliia pika aja vältel mustas nimekirjas või kahtluse all, mis oleks vastuolus direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 punktiga e.

| 25. | Kõnealune piirang on vajalik ka selleks, et tagada nii andmete kvaliteedi põhimõtte (vt direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 punkt d) kui ka muude oluliste õiguspõhimõtete järgimine. See tooks kaasa üksikisikute piisavama kaitsetaseme, ent võimaldaks samal ajal täiteametnikel tõhusamalt keskenduda käimasolevatele juhtumitele. |
| --- | --- |

25.

Kõnealune piirang on vajalik ka selleks, et tagada nii andmete kvaliteedi põhimõtte (vt direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 punkt d) kui ka muude oluliste õiguspõhimõtete järgimine. See tooks kaasa üksikisikute piisavama kaitsetaseme, ent võimaldaks samal ajal täiteametnikel tõhusamalt keskenduda käimasolevatele juhtumitele.

3.1.4.   Lõpetatud vastastikuse abi taotluste säilitamisaeg

| 26. | Tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega lisati tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse lisa punktile 2.15 uus lõik, millega nõutakse, et „[k]ogu muu teave seoses (tarbijakaitsealase koostöö määruse) artikli 6 kohaste vastastikuse abi taotlustega kõrvaldatakse andmebaasist viie aasta möödumisel juhtumi lõpetamisest”. |
| --- | --- |

26.

Tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega lisati tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse lisa punktile 2.15 uus lõik, millega nõutakse, et „[k]ogu muu teave seoses (tarbijakaitsealase koostöö määruse) artikli 6 kohaste vastastikuse abi taotlustega kõrvaldatakse andmebaasist viie aasta möödumisel juhtumi lõpetamisest”.

| 27. | Koos varem kehtinud tekstiga, nõutakse läbi vaadatud punktiga 2.15, et viie aasta jooksul pärast juhtumi lõpetamist tuleb säilitada kõiki artikli 6 kohaseid teabevahetusi, välja arvatud sel juhul, kui






  — | kustutatakse vigased andmed; |
| --- | --- | --- |

27.

Koos varem kehtinud tekstiga, nõutakse läbi vaadatud punktiga 2.15, et viie aasta jooksul pärast juhtumi lõpetamist tuleb säilitada kõiki artikli 6 kohaseid teabevahetusi, välja arvatud sel juhul, kui

—

kustutatakse vigased andmed;

| — | teabevahetuse tulemusena ei esitatud hoiatusteadet ega täitetaotlust või |
| --- | --- |

—

teabevahetuse tulemusena ei esitatud hoiatusteadet ega täitetaotlust või

| — | on tehtud kindlaks, et tarbijakaitsealase koostöö määruse tähenduses ei ole rikkumist toimunud. |
| --- | --- |

—

on tehtud kindlaks, et tarbijakaitsealase koostöö määruse tähenduses ei ole rikkumist toimunud.

| 28. | Tõepoolest, nagu on selgitatud eelkontrolli käsitlevas otsuses, paistab nii teabe- kui ka täitetaotluste tavapärane tarbijakaitsealase koostöö süsteemis säilitamise aeg pärast juhtumi lõpetamist (välja arvatud konkreetsed erandid) olevat viis aastat. |
| --- | --- |

28.

Tõepoolest, nagu on selgitatud eelkontrolli käsitlevas otsuses, paistab nii teabe- kui ka täitetaotluste tavapärane tarbijakaitsealase koostöö süsteemis säilitamise aeg pärast juhtumi lõpetamist (välja arvatud konkreetsed erandid) olevat viis aastat.

| 29. | Tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega muudetud tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse tekst ei tundu olevat tarbijakaitsealase koostöö määrusega täielikult kooskõlas. Eelkõige on tarbijakaitsealase koostöö määruse artikli 10 lõikes 2 eristatud ühelt poolt vahetatud teavet, mille põhjal on võetud edukaid täitemeetmeid (st juhtumid, mille puhul rikkumine on võetud täitemeetmete tulemusel lõpetatud), ja teiselt poolt teavet, mille põhjal edukaid täitemeetmeid ei ole võetud. Esimesel juhul on ette nähtud viieaastane säilitamisaeg alates juhtumi lõpetamisest. Teisel juhul ei ole konkreetseid sätteid kehtestatud (v.a see, et alusetuks osutunud teated tuleb tagasi võtta ja kustutada). |
| --- | --- |

29.

Tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega muudetud tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse tekst ei tundu olevat tarbijakaitsealase koostöö määrusega täielikult kooskõlas. Eelkõige on tarbijakaitsealase koostöö määruse artikli 10 lõikes 2 eristatud ühelt poolt vahetatud teavet, mille põhjal on võetud edukaid täitemeetmeid (st juhtumid, mille puhul rikkumine on võetud täitemeetmete tulemusel lõpetatud), ja teiselt poolt teavet, mille põhjal edukaid täitemeetmeid ei ole võetud. Esimesel juhul on ette nähtud viieaastane säilitamisaeg alates juhtumi lõpetamisest. Teisel juhul ei ole konkreetseid sätteid kehtestatud (v.a see, et alusetuks osutunud teated tuleb tagasi võtta ja kustutada).

| 30. | Teiste sõnadega nõutakse tarbijakaitsealase koostöö määrusega andmete säilitamist viis aastat pärast juhtumi lõpetamist üksnes tingimusel, et täitemeetmed on võetud ning nende abil õnnestus rikkumine lõpetada. |
| --- | --- |

30.

Teiste sõnadega nõutakse tarbijakaitsealase koostöö määrusega andmete säilitamist viis aastat pärast juhtumi lõpetamist üksnes tingimusel, et täitemeetmed on võetud ning nende abil õnnestus rikkumine lõpetada.

| 31. | Kuigi Euroopa andmekaitseinspektoril on kahtlusi seoses juhtumi lõpetamisest arvestades viie aasta pikkuse andmete säilitamisaja eesmärgi ja proportsionaalsusega (vt järgnevaid märkusi käesolevas punktis 3.1.4), on andmekaitse seisukohast teatav loogika edukate täitemeetmetega lõppenud juhtumite ja muude juhtumite eristamises. Eelkõige kaasneb üksnes kahtlustega seotud andmete pikaajalise säilitamisega suurem võimalus, et andmed osutuvad ebatäpseks, ning samuti on oht, et rikutakse muid tähtsaid õiguspõhimõtteid. Seepärast võib öelda, et üldiselt tekitab selliste andmete pikaajaline säilitamine suurema tõenäosusega andmekaitsealaseid probleeme kui tegelike, piisavalt tõestatud ja täitemeetmetega lõppenud rikkumistega seotud andmete säilitamine. |
| --- | --- |

31.

Kuigi Euroopa andmekaitseinspektoril on kahtlusi seoses juhtumi lõpetamisest arvestades viie aasta pikkuse andmete säilitamisaja eesmärgi ja proportsionaalsusega (vt järgnevaid märkusi käesolevas punktis 3.1.4), on andmekaitse seisukohast teatav loogika edukate täitemeetmetega lõppenud juhtumite ja muude juhtumite eristamises. Eelkõige kaasneb üksnes kahtlustega seotud andmete pikaajalise säilitamisega suurem võimalus, et andmed osutuvad ebatäpseks, ning samuti on oht, et rikutakse muid tähtsaid õiguspõhimõtteid. Seepärast võib öelda, et üldiselt tekitab selliste andmete pikaajaline säilitamine suurema tõenäosusega andmekaitsealaseid probleeme kui tegelike, piisavalt tõestatud ja täitemeetmetega lõppenud rikkumistega seotud andmete säilitamine.

| 32. | Vastupidiselt tarbijakaitsealase koostöö määrusele paistab tarbijakaitsealase koostöö muudetud rakendusotsusega olevat vähemalt mõnel juhul lubatud viieaastase säilitamisaja kohaldamine ka teabe suhtes, mille tulemusel edukaid täitemeetmeid ei võetud. |
| --- | --- |

32.

Vastupidiselt tarbijakaitsealase koostöö määrusele paistab tarbijakaitsealase koostöö muudetud rakendusotsusega olevat vähemalt mõnel juhul lubatud viieaastase säilitamisaja kohaldamine ka teabe suhtes, mille tulemusel edukaid täitemeetmeid ei võetud.

| 33. | Tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse kohaselt hoitakse näiteks teabetaotlust, mille tulemusel anti välja hoiatusteade, ent ei võetud täitemeetmeid, süsteemis viis aastat alates juhtumi lõpetamisest. |
| --- | --- |

33.

Tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse kohaselt hoitakse näiteks teabetaotlust, mille tulemusel anti välja hoiatusteade, ent ei võetud täitemeetmeid, süsteemis viis aastat alates juhtumi lõpetamisest.

| 34. | Tarbijakaitsealase koostöö määrusega ja tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsusega on seega ilmselt lubatud mõnevõrra erinevad lähenemised. Kuigi tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsus kajastab teataval määral tarbijakaitsealase koostöö määruse sätteid, on sellega kehtestatud ka olulised täiendavad eeskirjad andmete säilitamiseks. Selliste eeskirjade selgitamine on iseenesest teretulnud, ent Euroopa andmekaitseinspektor seab kahtluse alla tarbijakaitsealase koostöö määrusega juba nõutust pikemate säilitamistähtaegade kehtestamise seaduspärasuse. Seeläbi seatakse rakendusaktidega, vastuolus tarbijakaitsealase koostöö määruse ja kohaldatavate andmekaitsealaste õigusaktidega, lisapiiranguid andmekaitset käsitlevale põhiõigusele. |
| --- | --- |

34.

Tarbijakaitsealase koostöö määrusega ja tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsusega on seega ilmselt lubatud mõnevõrra erinevad lähenemised. Kuigi tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsus kajastab teataval määral tarbijakaitsealase koostöö määruse sätteid, on sellega kehtestatud ka olulised täiendavad eeskirjad andmete säilitamiseks. Selliste eeskirjade selgitamine on iseenesest teretulnud, ent Euroopa andmekaitseinspektor seab kahtluse alla tarbijakaitsealase koostöö määrusega juba nõutust pikemate säilitamistähtaegade kehtestamise seaduspärasuse. Seeläbi seatakse rakendusaktidega, vastuolus tarbijakaitsealase koostöö määruse ja kohaldatavate andmekaitsealaste õigusaktidega, lisapiiranguid andmekaitset käsitlevale põhiõigusele.

| 35. | Kooskõlas eespool kirjeldatuga soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonil õigusraamistik läbi vaadata ja uuesti kaaluda, kas viieaastast säilitamisaega tuleks kohaldada muude juhtumite suhtes peale nende, mille puhul võeti edukaid täitemeetmeid, nagu on täpsustatud tarbijakaitsealase koostöö määruses. |
| --- | --- |

35.

Kooskõlas eespool kirjeldatuga soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonil õigusraamistik läbi vaadata ja uuesti kaaluda, kas viieaastast säilitamisaega tuleks kohaldada muude juhtumite suhtes peale nende, mille puhul võeti edukaid täitemeetmeid, nagu on täpsustatud tarbijakaitsealase koostöö määruses.

| 36. | Peale selle on Euroopa andmekaitseinspektoril hea meel, et tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuunistes on üritatud täpsustada andmete säilitamise eesmärki pärast juhtumite lõpetamist – see on oluline küsimus, mida ei ole käsitletud ei tarbijakaitsealase koostöö määruses ega tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teises muudatuses. Eelkõige on tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuunistes sätestatud, et „säilitamise ajal on täitevametnikul, kes töötab sellises pädevas asutuses, kus tegeldi esialgse juhtumiga, võimalus andmetega tutvuda, et luua seoseid võimalike korduvate rikkumiste tuvastamiseks ning aidata kaasa paremale ja tõhusamale jõustamisele” (11). |
| --- | --- |

36.

Peale selle on Euroopa andmekaitseinspektoril hea meel, et tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuunistes on üritatud täpsustada andmete säilitamise eesmärki pärast juhtumite lõpetamist – see on oluline küsimus, mida ei ole käsitletud ei tarbijakaitsealase koostöö määruses ega tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teises muudatuses. Eelkõige on tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuunistes sätestatud, et „säilitamise ajal on täitevametnikul, kes töötab sellises pädevas asutuses, kus tegeldi esialgse juhtumiga, võimalus andmetega tutvuda, et luua seoseid võimalike korduvate rikkumiste tuvastamiseks ning aidata kaasa paremale ja tõhusamale jõustamisele” (11).

| 37. | Kuigi selline selgitus on teretulnud, ei ole Euroopa andmekaitseinspektor veendunud, kas kõnealune eesmärk on ilma juurdepääsu vajalikkuse lähema põhjendamiseta proportsionaalne ja piisav viieaastase säilitamisaja õigustamiseks. Seepärast soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonil:






  — | selgitada lähemalt andmete viieaastase säilitamisaja eesmärki; |
| --- | --- | --- |

37.

Kuigi selline selgitus on teretulnud, ei ole Euroopa andmekaitseinspektor veendunud, kas kõnealune eesmärk on ilma juurdepääsu vajalikkuse lähema põhjendamiseta proportsionaalne ja piisav viieaastase säilitamisaja õigustamiseks. Seepärast soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonil:

—

selgitada lähemalt andmete viieaastase säilitamisaja eesmärki;

| — | hinnata, kas sama eesmärk on võimalik saavutada lühema säilitamisaja puhul ja |
| --- | --- |

—

hinnata, kas sama eesmärk on võimalik saavutada lühema säilitamisaja puhul ja

| — | hinnata, kas säilitada tuleks kogu praegu ette nähtud teave või piisaks selle teatavast osast (nt tuleks kaaluda, kas võiks olla piisav üksnes artikli 8 lõike 6 kohaste teadete säilitamine; samuti tuleks konkreetselt hinnata, kas on vajalik säilitada direktorite nimesid või manuseid, mis võivad sisaldada täiendavaid isikuandmeid; ühtlasi tuleks eristada kahtlustatavate rikkumiste ja tõendatud rikkumistega seotud andmeid). |
| --- | --- |

—

hinnata, kas säilitada tuleks kogu praegu ette nähtud teave või piisaks selle teatavast osast (nt tuleks kaaluda, kas võiks olla piisav üksnes artikli 8 lõike 6 kohaste teadete säilitamine; samuti tuleks konkreetselt hinnata, kas on vajalik säilitada direktorite nimesid või manuseid, mis võivad sisaldada täiendavaid isikuandmeid; ühtlasi tuleks eristada kahtlustatavate rikkumiste ja tõendatud rikkumistega seotud andmeid).

3.2.   Komisjoni juurdepääs tarbijakaitsealase koostöö süsteemis sisalduvatele andmetele

| 38. | Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et (uue punkti 4.3 lisamisega tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse lisasse) selgitatakse tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega komisjoni juurdepääsu tarbijakaitsealase koostöö süsteemis sisalduvatele andmetele ning et nimetatud juurdepääs on selgelt ja konkreetselt piiratud sellega, mida nõutakse tarbijakaitsealase koostöö määrusega. Eelkõige on Euroopa andmekaitseinspektor rahul sellega, et komisjonile ei ole antud juurdepääsu liikmesriikide pädevate asutuste vahelisele konfidentsiaalsele teabevahetusele, näiteks vastastikuse abi taotlustele. |
| --- | --- |

38.

Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et (uue punkti 4.3 lisamisega tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse lisasse) selgitatakse tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega komisjoni juurdepääsu tarbijakaitsealase koostöö süsteemis sisalduvatele andmetele ning et nimetatud juurdepääs on selgelt ja konkreetselt piiratud sellega, mida nõutakse tarbijakaitsealase koostöö määrusega. Eelkõige on Euroopa andmekaitseinspektor rahul sellega, et komisjonile ei ole antud juurdepääsu liikmesriikide pädevate asutuste vahelisele konfidentsiaalsele teabevahetusele, näiteks vastastikuse abi taotlustele.

| 39. | Selline selgitamine ja piiramine on eriti olulised, arvestades seda, et vastasel korral võiks esineda olukordi, mil komisjonil on võimalik saada juurdepääs üksnes liikmesriikide pädevatele asutustele suunatud teabele, sealhulgas isikuandmetele. |
| --- | --- |

39.

Selline selgitamine ja piiramine on eriti olulised, arvestades seda, et vastasel korral võiks esineda olukordi, mil komisjonil on võimalik saada juurdepääs üksnes liikmesriikide pädevatele asutustele suunatud teabele, sealhulgas isikuandmetele.

| 40. | Nagu on kirjeldatud tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuuniste 5. jaos: „komisjoni juurdepääs neile andmetele on tagatud selleks, et ta saaks jälgida TKK määruse kohaldamist ja ka TKK määruse lisas loetletud tarbijakaitsealaste õigusaktide kohaldamist ning koostada statistikat nende kohustuste täitmise kohta”. |
| --- | --- |

40.

Nagu on kirjeldatud tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuuniste 5. jaos: „komisjoni juurdepääs neile andmetele on tagatud selleks, et ta saaks jälgida TKK määruse kohaldamist ja ka TKK määruse lisas loetletud tarbijakaitsealaste õigusaktide kohaldamist ning koostada statistikat nende kohustuste täitmise kohta”.

| 41. | See ei tähenda, et komisjonil peaks olema juurdepääs mis tahes või kõikidele andmetele, mida liikmesriigid tarbijakaitsealase koostöö süsteemis omavahel vahetavad. |
| --- | --- |

41.

See ei tähenda, et komisjonil peaks olema juurdepääs mis tahes või kõikidele andmetele, mida liikmesriigid tarbijakaitsealase koostöö süsteemis omavahel vahetavad.

| 42. | Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et tegelikult on juurdepääs sellistele andmebaasidele nagu tarbijakaitsealase koostöö süsteem hõlmatud isikuandmete töötlemise mõistega. Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 5 punkti a kohaselt, mis on seotud komisjoni juurdepääsuõigusega tarbijakaitsealase koostöö süsteemile, võivad institutsioonid isikuandmeid töödelda üksnes juhul, kui see on vajalik üldistes huvides oleva ülesande täitmiseks; samuti on seal sätestatud, et töötlemine peab toimuma aluslepingute või nende alusel vastu võetud muude õigusaktide kohaselt. |
| --- | --- |

42.

Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et tegelikult on juurdepääs sellistele andmebaasidele nagu tarbijakaitsealase koostöö süsteem hõlmatud isikuandmete töötlemise mõistega. Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 5 punkti a kohaselt, mis on seotud komisjoni juurdepääsuõigusega tarbijakaitsealase koostöö süsteemile, võivad institutsioonid isikuandmeid töödelda üksnes juhul, kui see on vajalik üldistes huvides oleva ülesande täitmiseks; samuti on seal sätestatud, et töötlemine peab toimuma aluslepingute või nende alusel vastu võetud muude õigusaktide kohaselt.

| 43. | Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kohaselt tähendavad kõnealused nõuded, mis tulenevad otse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 8 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 sõnastatud õigusest andmekaitsele, et komisjonil on volitused saada juurdepääs liikmesriikide infosüsteemidele üksnes siis, kui see on sätestatud konkreetsetes õigusnormides, mis täiel määral tuginevad piisavale õiguslikule alusele (milleks on harilikult seadusandlik tavamenetlus). Õiguskindlus ja läbipaistvus on need kaks alusväärtust, millest tulenevalt on komisjoni juurdepääsu konkreetne ja kindel õiguslik alus eriti oluline tagatis üksikisikute andmekaitsega seotud põhiõiguste järgmisel. |
| --- | --- |

43.

Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kohaselt tähendavad kõnealused nõuded, mis tulenevad otse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 8 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 sõnastatud õigusest andmekaitsele, et komisjonil on volitused saada juurdepääs liikmesriikide infosüsteemidele üksnes siis, kui see on sätestatud konkreetsetes õigusnormides, mis täiel määral tuginevad piisavale õiguslikule alusele (milleks on harilikult seadusandlik tavamenetlus). Õiguskindlus ja läbipaistvus on need kaks alusväärtust, millest tulenevalt on komisjoni juurdepääsu konkreetne ja kindel õiguslik alus eriti oluline tagatis üksikisikute andmekaitsega seotud põhiõiguste järgmisel.

| 44. | Ei komisjoni üldised järelevalvevolitused aluslepingu täitmise järelevalvajana ega liikmesriikide kohustus tagada lojaalne koostöö ole piisavalt täpsed, et anda komisjonile juurdepääs isikuandmeid sisaldavatele andmebaasidele. Lojaalne koostöö tähendab seda, et teatavatel tingimustel peaksid liikmesriigid andma komisjonile teavet, kui neile esitatakse vastav taotlus või kui see on nõutud mõne konkreetse eeskirjaga. See ei tähenda aga seda, et komisjonil peaks olema juurdepääs nende andmebaasidele. |
| --- | --- |

44.

Ei komisjoni üldised järelevalvevolitused aluslepingu täitmise järelevalvajana ega liikmesriikide kohustus tagada lojaalne koostöö ole piisavalt täpsed, et anda komisjonile juurdepääs isikuandmeid sisaldavatele andmebaasidele. Lojaalne koostöö tähendab seda, et teatavatel tingimustel peaksid liikmesriigid andma komisjonile teavet, kui neile esitatakse vastav taotlus või kui see on nõutud mõne konkreetse eeskirjaga. See ei tähenda aga seda, et komisjonil peaks olema juurdepääs nende andmebaasidele.

| 45. | Sellega seoses rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor ka seda, et tarbijakaitsealase koostöö määrusega on välistatud ka võimalus, et komisjon saaks juurdepääsu vastastikuse abi taotlustes ja täitetaotlustes sisalduvale teabele. Tarbijakaitsealase koostöö määruse artiklitega 6 ja 8 on kõnealuse teabe saajaks määratud üksnes vastuvõttev asutus, mitte komisjon. |
| --- | --- |

45.

Sellega seoses rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor ka seda, et tarbijakaitsealase koostöö määrusega on välistatud ka võimalus, et komisjon saaks juurdepääsu vastastikuse abi taotlustes ja täitetaotlustes sisalduvale teabele. Tarbijakaitsealase koostöö määruse artiklitega 6 ja 8 on kõnealuse teabe saajaks määratud üksnes vastuvõttev asutus, mitte komisjon.

3.3.   Tarbijakaitsealase koostöö süsteemis sisalduvate andmete erikategooriad

| 46. | Euroopa andmekaitsevolinikul on hea meel, et tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega kehtestati tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse lisa punktis 4.4 säte, mis käsitleb tarbijakaitsealase koostöö süsteemis sisalduvate andmete eriliikide töötlemist. Eelkõige on Euroopa andmekaitseinspektor rahul sellega, et kõnealuse sätte kohaselt on töötlemine piiratud juhtudega, mille puhul tarbijakaitsealase koostöö määrusest tulenevate kohustuste täitmine ei ole muidu võimalik ning et lisatingimusena peab selliste andmete töötlemine olema lubatud vastavalt direktiivile 95/46/EÜ. |
| --- | --- |

46.

Euroopa andmekaitsevolinikul on hea meel, et tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega kehtestati tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse lisa punktis 4.4 säte, mis käsitleb tarbijakaitsealase koostöö süsteemis sisalduvate andmete eriliikide töötlemist. Eelkõige on Euroopa andmekaitseinspektor rahul sellega, et kõnealuse sätte kohaselt on töötlemine piiratud juhtudega, mille puhul tarbijakaitsealase koostöö määrusest tulenevate kohustuste täitmine ei ole muidu võimalik ning et lisatingimusena peab selliste andmete töötlemine olema lubatud vastavalt direktiivile 95/46/EÜ.

IV.   ERAELU KAVANDATUD PUUTUMATUS JA ARUANDLUS

| 47. | Olles III osas arutlenud tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teisest muudatusest tingitud konkreetseid küsimusi, soovib Euroopa andmekaitseinspektor juhtida IV–VI osas komisjoni tähelepanu veel mõnele asjaolule, mida tuleks tarbijakaitsealase koostöö süsteemi õigusraamistiku edasisel kujundamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

47.

Olles III osas arutlenud tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teisest muudatusest tingitud konkreetseid küsimusi, soovib Euroopa andmekaitseinspektor juhtida IV–VI osas komisjoni tähelepanu veel mõnele asjaolule, mida tuleks tarbijakaitsealase koostöö süsteemi õigusraamistiku edasisel kujundamisel arvesse võtta.

4.1.   Eraelu kavandatud puutumatus

| 48. | Euroopa andmekaitseinspektor on juba mõnda aega õhutanud komisjoni ja teisi ELi institutsioone võtma vastu tehnoloogilisi ja korralduslikke meetmeid, millega muuta andmekaitse ja turvalisus nende infosüsteemide kavandamise ja rakendamise põhiosaks (nn eraelu kavandatud puutumatus) (12). |
| --- | --- |

48.

Euroopa andmekaitseinspektor on juba mõnda aega õhutanud komisjoni ja teisi ELi institutsioone võtma vastu tehnoloogilisi ja korralduslikke meetmeid, millega muuta andmekaitse ja turvalisus nende infosüsteemide kavandamise ja rakendamise põhiosaks (nn eraelu kavandatud puutumatus) (12).

| 49. | Kuigi Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab mõne vastavasisuline meetme võtmist ja tunneb selle üle heameelt, soovitab ta komisjonil põhjalikult hinnata, milliseid täiendavaid eraelu kavandatud puutumatusega seotud kaitsemeetmeid saaks tarbijakaitsealase koostöö süsteemi ülesehitusse hõlmata. Muu hulgas tuleks kaaluda ja vajaduse korral rakendada järgmist:






  — | eraelu kavandatud puutumatusega seotud lahendused, mille tulemusel süsteemi kasutajate otsustes oleks tagatud piisav andmekaitse (vt eelkontrolli käsitleva arvamuse jagu 3.2); |
| --- | --- | --- |

49.

Kuigi Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab mõne vastavasisuline meetme võtmist ja tunneb selle üle heameelt, soovitab ta komisjonil põhjalikult hinnata, milliseid täiendavaid eraelu kavandatud puutumatusega seotud kaitsemeetmeid saaks tarbijakaitsealase koostöö süsteemi ülesehitusse hõlmata. Muu hulgas tuleks kaaluda ja vajaduse korral rakendada järgmist:

—

eraelu kavandatud puutumatusega seotud lahendused, mille tulemusel süsteemi kasutajate otsustes oleks tagatud piisav andmekaitse (vt eelkontrolli käsitleva arvamuse jagu 3.2);

| — | juhtumite õigeaegset lõpetamist ja vastavate andmete kustutamist hõlbustavad meetmed (sealsamas, jagu 3.3); |
| --- | --- |

—

juhtumite õigeaegset lõpetamist ja vastavate andmete kustutamist hõlbustavad meetmed (sealsamas, jagu 3.3);

| — | andmesubjektide teavitamist ja nende juurdepääsuõigusi lihtsustavad menetlused (sealsamas, jagu 3.5); |
| --- | --- |

—

andmesubjektide teavitamist ja nende juurdepääsuõigusi lihtsustavad menetlused (sealsamas, jagu 3.5);

| — | selged menetlused muudatuste tegemiseks otse andmebaasi tasandil, sisselogimispõhine juurdepääs, toimingu põhjendused ja sobilikul tasandil heakskiitmine (sealsamas, jagu 3.6) ja |
| --- | --- |

—

selged menetlused muudatuste tegemiseks otse andmebaasi tasandil, sisselogimispõhine juurdepääs, toimingu põhjendused ja sobilikul tasandil heakskiitmine (sealsamas, jagu 3.6) ja

| — | teabe krüpteeritud salvestamine andmebaasis, nii et IT-operaatoritel puuduks sellele juurdepääs (vähemalt teatavate andmete, näiteks konfidentsiaalsete manuste puhul) (sealsamas, jagu 3.6). |
| --- | --- |

—

teabe krüpteeritud salvestamine andmebaasis, nii et IT-operaatoritel puuduks sellele juurdepääs (vähemalt teatavate andmete, näiteks konfidentsiaalsete manuste puhul) (sealsamas, jagu 3.6).

4.2.   Aruandlus

| 50. | Peale selle soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kehtestada kooskõlas aruandluse põhimõttega (13) selge aruandlusraamistiku, millega tagatakse andmekaitsenõuete järgimine ning esitatakse selle kohta tõendeid, näiteks:






  — | andmekaitse põhimõtete vastuvõtmine ja vajaduse korral nende ajakohastamine, mis kiidetakse heaks tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi kõrgema juhtkonna tasandil. Kõnealused andmekaitse põhimõtted peaksid hõlmama ka turvalisuse tagamise kava (vt eelkontrolli käsitleva otsuse jagu 3.6) (14); |
| --- | --- | --- |

50.

Peale selle soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kehtestada kooskõlas aruandluse põhimõttega (13) selge aruandlusraamistiku, millega tagatakse andmekaitsenõuete järgimine ning esitatakse selle kohta tõendeid, näiteks:

—

andmekaitse põhimõtete vastuvõtmine ja vajaduse korral nende ajakohastamine, mis kiidetakse heaks tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi kõrgema juhtkonna tasandil. Kõnealused andmekaitse põhimõtted peaksid hõlmama ka turvalisuse tagamise kava (vt eelkontrolli käsitleva otsuse jagu 3.6) (14);

| — | korrapäraste auditite korraldamine, et hinnata andmekaitse põhimõtete piisavust ja nende järgimist (sealhulgas turvalisuse tagamise kava kontrollimine; sealsamas, jagu 3.6); |
| --- | --- |

—

korrapäraste auditite korraldamine, et hinnata andmekaitse põhimõtete piisavust ja nende järgimist (sealhulgas turvalisuse tagamise kava kontrollimine; sealsamas, jagu 3.6);

| — | kõnealuste auditite tulemuste (vähemalt osaline) avalikustamine, et veenda sidusrühmi andmekaitsenõuete järgimises, ja |
| --- | --- |

—

kõnealuste auditite tulemuste (vähemalt osaline) avalikustamine, et veenda sidusrühmi andmekaitsenõuete järgimises, ja

| — | komisjoni andmekaitseametniku ja mõjutatud andmesubjektide (ning vajaduse korral ka teiste sidusrühmade ja ametiasutuste) teavitamine andmetega seotud rikkumistest ja muudest turvaprobleemidest (15). |
| --- | --- |

—

komisjoni andmekaitseametniku ja mõjutatud andmesubjektide (ning vajaduse korral ka teiste sidusrühmade ja ametiasutuste) teavitamine andmetega seotud rikkumistest ja muudest turvaprobleemidest (15).

V.   ISIKUANDMETE EDASTAMINE VÄLJAPOOLE EUROOPA LIITU

5.1.   Kahepoolsed kokkulepped

| 51. | Tarbijakaitsealase koostöö määruse artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et pädev asutus võib tarbijakaitsealase koostöö määruse alusel edastatud teabe edastada ka kolmanda riigi asutusele kolmanda riigiga sõlmitud kahepoolse abistamiskokkuleppe alusel tingimusel, et i) algselt teabe edastanud pädev asutus on andnud selleks oma nõusoleku ja ii) edastamine toimub kooskõlas kohaldatavate andmekaitset käsitlevate ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

51.

Tarbijakaitsealase koostöö määruse artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et pädev asutus võib tarbijakaitsealase koostöö määruse alusel edastatud teabe edastada ka kolmanda riigi asutusele kolmanda riigiga sõlmitud kahepoolse abistamiskokkuleppe alusel tingimusel, et i) algselt teabe edastanud pädev asutus on andnud selleks oma nõusoleku ja ii) edastamine toimub kooskõlas kohaldatavate andmekaitset käsitlevate ELi õigusaktidega.

| 52. | Direktiivi 95/46/EÜ artiklitega 25 ja 26 seatakse andmete kolmandatele riikidele edastamisele teatavad lisatingimused. Kõnealuste tingimuste eesmärk on tagada andmete piisav kaitse välismaal. Peale selle on ette nähtud ka mitu erandit. Direktiivi 95/46/EÜ asjaomaste sätete rakendamine ja tõlgendamine võib liikmesriigiti erineda. |
| --- | --- |

52.

Direktiivi 95/46/EÜ artiklitega 25 ja 26 seatakse andmete kolmandatele riikidele edastamisele teatavad lisatingimused. Kõnealuste tingimuste eesmärk on tagada andmete piisav kaitse välismaal. Peale selle on ette nähtud ka mitu erandit. Direktiivi 95/46/EÜ asjaomaste sätete rakendamine ja tõlgendamine võib liikmesriigiti erineda.

| 53. | Eespool kirjeldatut arvesse võttes võib Euroopa andmekaitseinspektor kiita heaks tarbijakaitsealase koostöö määruses sisalduvad kaitsemeetmed, mille kohaselt andmete edastamisel kolmandale riigile i) on vaja algselt teabe edastanud pädeva asutuse nõusolekut ning ii) kehtivad kohaldatavad andmekaitset käsitlevad ELi õigusaktid. |
| --- | --- |

53.

Eespool kirjeldatut arvesse võttes võib Euroopa andmekaitseinspektor kiita heaks tarbijakaitsealase koostöö määruses sisalduvad kaitsemeetmed, mille kohaselt andmete edastamisel kolmandale riigile i) on vaja algselt teabe edastanud pädeva asutuse nõusolekut ning ii) kehtivad kohaldatavad andmekaitset käsitlevad ELi õigusaktid.

| 54. | Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel ka selle üle, et välja arvatud juhul, kui asjaomases kolmandas riigis on tagatud piisav andmekaitse tase, peaksid tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuunistes esitatud soovituse kohaselt iga kahepoolse abistamiskokkuleppega olema andmekaitse osas tagatud piisavad kaitseabinõud ning vajaduse korral tuleks kokkuleppest teavitada asjaomaseid andmekaitse järelevalveasutusi. |
| --- | --- |

54.

Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel ka selle üle, et välja arvatud juhul, kui asjaomases kolmandas riigis on tagatud piisav andmekaitse tase, peaksid tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuunistes esitatud soovituse kohaselt iga kahepoolse abistamiskokkuleppega olema andmekaitse osas tagatud piisavad kaitseabinõud ning vajaduse korral tuleks kokkuleppest teavitada asjaomaseid andmekaitse järelevalveasutusi.

| 55. | Sellele vaatamata ei ole tarbijakaitsealase koostöö määruses kehtestatud kord ideaalne. Selle kohaldamine on keeruline: pädev asutus, kes otsustab, kas edastada teavet kolmandale riigile, peab lisaks oma riigi kahepoolsele kokkuleppele kolmanda riigiga, oma riigi andmekaitsealastele õigusaktidele ja enda hinnangule andmete asjaomasele kolmandale riigile edastamise piisava kaitstuse kohta oma riigi andmekaitsealaste õigusaktide põhjal võtma arvesse ka seda, kas teised toimiku koostamises osalenud pädevad asutused (ja neid võib olla mitu) on andnud selleks nõusoleku oma andmekaitsealaste õigusaktide põhjal. |
| --- | --- |

55.

Sellele vaatamata ei ole tarbijakaitsealase koostöö määruses kehtestatud kord ideaalne. Selle kohaldamine on keeruline: pädev asutus, kes otsustab, kas edastada teavet kolmandale riigile, peab lisaks oma riigi kahepoolsele kokkuleppele kolmanda riigiga, oma riigi andmekaitsealastele õigusaktidele ja enda hinnangule andmete asjaomasele kolmandale riigile edastamise piisava kaitstuse kohta oma riigi andmekaitsealaste õigusaktide põhjal võtma arvesse ka seda, kas teised toimiku koostamises osalenud pädevad asutused (ja neid võib olla mitu) on andnud selleks nõusoleku oma andmekaitsealaste õigusaktide põhjal.

| 56. | Andmekaitse seisukohast toob selline keerukus kaasa ebakindluse seoses andmesubjekti õigustega ja eeskätt sellega, kas ja millistel tingimustel tema andmeid välismaale edastatakse. Samuti ei saa andmesubjektid täiel määral tugineda kindlale ja ühtlustatud Euroopa andmekaitsealasele õigusele. Peale selle võib selline keerukus pädevate asutuste seisukohast tõenäoliselt takistada nendevahelist koostööd ja suurendada halduskoormust. |
| --- | --- |

56.

Andmekaitse seisukohast toob selline keerukus kaasa ebakindluse seoses andmesubjekti õigustega ja eeskätt sellega, kas ja millistel tingimustel tema andmeid välismaale edastatakse. Samuti ei saa andmesubjektid täiel määral tugineda kindlale ja ühtlustatud Euroopa andmekaitsealasele õigusele. Peale selle võib selline keerukus pädevate asutuste seisukohast tõenäoliselt takistada nendevahelist koostööd ja suurendada halduskoormust.

| 57. | Eespool kirjeldatut arvesse võttes soovitab Euroopa andmekaitseinspektor sõlmida tervet ELi hõlmavad lepingud, millega oleksid andmekaitse osas tagatud piisavad kaitsemeetmed ja mis samal ajal aitaksid vältida erinevate kriteeriumide kohaldamist ja sellest tulenevat suuremat halduskoormust pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

57.

Eespool kirjeldatut arvesse võttes soovitab Euroopa andmekaitseinspektor sõlmida tervet ELi hõlmavad lepingud, millega oleksid andmekaitse osas tagatud piisavad kaitsemeetmed ja mis samal ajal aitaksid vältida erinevate kriteeriumide kohaldamist ja sellest tulenevat suuremat halduskoormust pädevatele asutustele.

5.2.   Tervet ELi hõlmavad lepingud

| 58. | Peale tarbijakaitsealase koostöö määruse artiklis 14 ette nähtud kahepoolse koostöö võimaluse on rahvusvahelisi lepinguid käsitlevas artiklis 18 sätestatud, et „ühendus teeb [...] koostööd kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega” ning et „koostöö korraldust, sealhulgas vastastikuse abi kokkulepete kehtestamist, võib reguleerida ühenduse ja asjaomaste kolmandate riikide vaheliste lepingutega”. |
| --- | --- |

58.

Peale tarbijakaitsealase koostöö määruse artiklis 14 ette nähtud kahepoolse koostöö võimaluse on rahvusvahelisi lepinguid käsitlevas artiklis 18 sätestatud, et „ühendus teeb [...] koostööd kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega” ning et „koostöö korraldust, sealhulgas vastastikuse abi kokkulepete kehtestamist, võib reguleerida ühenduse ja asjaomaste kolmandate riikide vaheliste lepingutega”.

| 59. | Eespool jaos 5.1 esitatud põhjustel toetab Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni algatust pidada kehtivate kahepoolsete kokkulepete asendamiseks läbirääkimisi ja sõlmida tervet ELi hõlmavad lepingud, millega oleksid andmekaitse osas tagatud piisavad ja ELi tasandil ühtlustatud kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

59.

Eespool jaos 5.1 esitatud põhjustel toetab Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni algatust pidada kehtivate kahepoolsete kokkulepete asendamiseks läbirääkimisi ja sõlmida tervet ELi hõlmavad lepingud, millega oleksid andmekaitse osas tagatud piisavad ja ELi tasandil ühtlustatud kaitsemeetmed.

| 60. | Tema toetus sellistele tervet ELi hõlmavatele lepingutele sõltub aga komisjoni ja ELi seadusandjate kohustusest tagada kolmandate riikidega vahetatavate isikuandmete puhul kõrgeim võimalik kaitsetase. Kolmandate riikidega sõlmitavate rahvusvaheliste koostöölepingute mõju tuleb andmekaitse seisukohast hoolikalt hinnata, kõnealuse teabevahetuse reguleerimiseks tuleb kehtestada selged eeskirjad ning andmekaitse osas näha ette piisavad kaitsemeetmed, tuginedes seejuures Euroopa andmekaitseinspektori ja, vajaduse korral, riiklike andmekaitseasutustega peetavatele konsultatsioonidele. |
| --- | --- |

60.

Tema toetus sellistele tervet ELi hõlmavatele lepingutele sõltub aga komisjoni ja ELi seadusandjate kohustusest tagada kolmandate riikidega vahetatavate isikuandmete puhul kõrgeim võimalik kaitsetase. Kolmandate riikidega sõlmitavate rahvusvaheliste koostöölepingute mõju tuleb andmekaitse seisukohast hoolikalt hinnata, kõnealuse teabevahetuse reguleerimiseks tuleb kehtestada selged eeskirjad ning andmekaitse osas näha ette piisavad kaitsemeetmed, tuginedes seejuures Euroopa andmekaitseinspektori ja, vajaduse korral, riiklike andmekaitseasutustega peetavatele konsultatsioonidele.

| 61. | Kuigi tarbijakaitsealase koostöö määruse artiklis 18 ei ole konkreetselt käsitletud kolmandate riikide asutuste otsest juurdepääsu tarbijakaitsealase koostöö süsteemile, võib see tehniliselt võimalik olla. Euroopa andmekaitseinspektor ei soovi pärssida uute funktsionaalsuste lisamist tarbijakaitsealase koostöö süsteemi, mis võimaldaksid kolmandate riikide pädevatele asutustele rangelt piiratud ja valikulise juurdepääsu spetsiaalselt selleks kavandatud mehhanismi kaudu (sidekanal ja liides). See võib tõepoolest suurendada koostöö tõhusust. |
| --- | --- |

61.

Kuigi tarbijakaitsealase koostöö määruse artiklis 18 ei ole konkreetselt käsitletud kolmandate riikide asutuste otsest juurdepääsu tarbijakaitsealase koostöö süsteemile, võib see tehniliselt võimalik olla. Euroopa andmekaitseinspektor ei soovi pärssida uute funktsionaalsuste lisamist tarbijakaitsealase koostöö süsteemi, mis võimaldaksid kolmandate riikide pädevatele asutustele rangelt piiratud ja valikulise juurdepääsu spetsiaalselt selleks kavandatud mehhanismi kaudu (sidekanal ja liides). See võib tõepoolest suurendada koostöö tõhusust.

| 62. | Sellele vaatamata kaasnevad sellise otsese juurdepääsuga teatavad riskid ja seepärast tuleb konkreetselt käsitleda selle mõju andmekaitsele ning vajalikku tehnilist ja organisatsioonilist korraldust ja kaitsemeetmeid. Kõikide selliste tehniliste funktsioonide kavandamisel tuleks lähtuda eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtetest. Ka turvalisus peaks olema selge prioriteet. Lõpuks tuleks konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektori ja vajaduse korral ka riiklike andmekaitseasutustega. |
| --- | --- |

62.

Sellele vaatamata kaasnevad sellise otsese juurdepääsuga teatavad riskid ja seepärast tuleb konkreetselt käsitleda selle mõju andmekaitsele ning vajalikku tehnilist ja organisatsioonilist korraldust ja kaitsemeetmeid. Kõikide selliste tehniliste funktsioonide kavandamisel tuleks lähtuda eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtetest. Ka turvalisus peaks olema selge prioriteet. Lõpuks tuleks konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektori ja vajaduse korral ka riiklike andmekaitseasutustega.

VI.   TARBIJATE ANDMEKAITSEGA SEOTUD ÕIGUSED JA ANDMEKAITSEASUTUSTE TÕHUSAM KOOSTÖÖ TARBIJAKAITSEALASE KOOSTÖÖ SÜSTEEMI KAUDU

| 63. | Kui Euroopa andmekaitseinspektori soovitusi (sealhulgas tema eelkontrolli käsitlevas arvamuses esitatud soovitusi) järgitakse, on Euroopa andmekaitseinspektor veendunud, et tarbijakaitsealase koostöö süsteem võib olla tõhus ja andmekaitset soodustav piiriülene jõustamisvahend seoses tarbijate õiguste rikkumistega siseturul. |
| --- | --- |

63.

Kui Euroopa andmekaitseinspektori soovitusi (sealhulgas tema eelkontrolli käsitlevas arvamuses esitatud soovitusi) järgitakse, on Euroopa andmekaitseinspektor veendunud, et tarbijakaitsealase koostöö süsteem võib olla tõhus ja andmekaitset soodustav piiriülene jõustamisvahend seoses tarbijate õiguste rikkumistega siseturul.

| 64. | Elektroonilise kaubanduse arenedes ja elektrooniliste sidevõrkude kasutamise kasvades eri toodete ja teenuste tarbijate hulgas hakatakse üksikisikute kui tarbijate andmeid üha enam töötlema. Seega võidakse üha rohkem rikkuda ka tarbijate õigusi andmekaitsele. Selle tulemusel peavad andmekaitseasutused tegema selliste rikkumiste lõpetamiseks tõhusat koostööd. |
| --- | --- |

64.

Elektroonilise kaubanduse arenedes ja elektrooniliste sidevõrkude kasutamise kasvades eri toodete ja teenuste tarbijate hulgas hakatakse üksikisikute kui tarbijate andmeid üha enam töötlema. Seega võidakse üha rohkem rikkuda ka tarbijate õigusi andmekaitsele. Selle tulemusel peavad andmekaitseasutused tegema selliste rikkumiste lõpetamiseks tõhusat koostööd.

| 65. | Tarbijate andmekaitsega seotud õiguste kõige levinumad rikkumised on soovimatud kaubanduslikud teadaanded (rämpspost), identiteedivargus, ebaseaduslik profiili koostamine, ebaseaduslik käitumispõhine reklaam ja andmetega seotud rikkumised (turbenõuete rikkumised). |
| --- | --- |

65.

Tarbijate andmekaitsega seotud õiguste kõige levinumad rikkumised on soovimatud kaubanduslikud teadaanded (rämpspost), identiteedivargus, ebaseaduslik profiili koostamine, ebaseaduslik käitumispõhine reklaam ja andmetega seotud rikkumised (turbenõuete rikkumised).

| 66. | Arvestades seda, et piiriüleste juhtumite arv infoühiskonnas tõenäoliselt kasvab, õhutab Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni kaaluma võimalikke seadusandlikke meetmeid tarbijate andmekaitsega seotud õiguste kaitsmiseks ning pädevate asutuste – nii andmekaitse- kui ka tarbijakaitseasutuste – vahelise piiriülese koostöö tõhustamiseks. |
| --- | --- |

66.

Arvestades seda, et piiriüleste juhtumite arv infoühiskonnas tõenäoliselt kasvab, õhutab Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni kaaluma võimalikke seadusandlikke meetmeid tarbijate andmekaitsega seotud õiguste kaitsmiseks ning pädevate asutuste – nii andmekaitse- kui ka tarbijakaitseasutuste – vahelise piiriülese koostöö tõhustamiseks.

| 67. | Eelkõige tuleks hoolikalt kaaluda – võttes arvesse ka muid võimalikke variante –, kas võimaldada andmekaitseasutustele kohandatud juurdepääs tarbijakaitsealase koostöö süsteemile, et nad saaksid teha koostööd nii omavahel kui ka teiste pädevate asutustega, kellel juba on juurdepääs tarbijakaitsealase koostöö süsteemile. |
| --- | --- |

67.

Eelkõige tuleks hoolikalt kaaluda – võttes arvesse ka muid võimalikke variante –, kas võimaldada andmekaitseasutustele kohandatud juurdepääs tarbijakaitsealase koostöö süsteemile, et nad saaksid teha koostööd nii omavahel kui ka teiste pädevate asutustega, kellel juba on juurdepääs tarbijakaitsealase koostöö süsteemile.

| 68. | Andmekaitseasutuste juurdepääs peaks selgelt piirduma sellega, mis on vajalik nende pädevusse kuuluvate ülesannete täitmiseks, ja vastama kindlakstehtud sünergiale. Tagada tuleb loomulikult ka see, et andmekaitseasutuste osalemise raamistiku kavandamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse nende asutuste sõltumatust. |
| --- | --- |

68.

Andmekaitseasutuste juurdepääs peaks selgelt piirduma sellega, mis on vajalik nende pädevusse kuuluvate ülesannete täitmiseks, ja vastama kindlakstehtud sünergiale. Tagada tuleb loomulikult ka see, et andmekaitseasutuste osalemise raamistiku kavandamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse nende asutuste sõltumatust.

VII.   JÄRELDUSED

| 69. | Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et tarbijakaitsealase koostöö süsteem on rajatud õiguslikule alusele, mis sisaldab ka konkreetseid andmekaitsega seotud kaitsemeetmeid. Veel lahendamata andmekaitseprobleemide käsitlemiseks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kaaluda tarbijakaitsealase koostöö süsteemi õigusraamistiku järgmisel läbivaatamisel allpool kokkuvõtlikult esitatud soovitusi. |
| --- | --- |

69.

Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et tarbijakaitsealase koostöö süsteem on rajatud õiguslikule alusele, mis sisaldab ka konkreetseid andmekaitsega seotud kaitsemeetmeid. Veel lahendamata andmekaitseprobleemide käsitlemiseks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kaaluda tarbijakaitsealase koostöö süsteemi õigusraamistiku järgmisel läbivaatamisel allpool kokkuvõtlikult esitatud soovitusi.

| 70. | Selle ajani on võimalik saavutada kõnealustele probleemidele osaline ajutine lahendus praktilisel, tehnilisel ja korralduslikul tasandil võetavate lisameetmetega (nagu on soovitatud eelkontrolli käsitlevas otsuses). Kuni seadusandlike muudatuste tegemiseni võib teatavad muudatused kehtestada ka tarbijakaitsealase koostöö võrgustiku tegevusjuhiste kaudu. |
| --- | --- |

70.

Selle ajani on võimalik saavutada kõnealustele probleemidele osaline ajutine lahendus praktilisel, tehnilisel ja korralduslikul tasandil võetavate lisameetmetega (nagu on soovitatud eelkontrolli käsitlevas otsuses). Kuni seadusandlike muudatuste tegemiseni võib teatavad muudatused kehtestada ka tarbijakaitsealase koostöö võrgustiku tegevusjuhiste kaudu.

| 71. | Seoses säilitamisajaga soovitab Euroopa andmekaitseinspektor järgmist: i) vastastikuse abi taotlused tuleks lõpetada konkreetselt kindlaks määratud aja jooksul; ii) kui ei ole käimas uurimist ega jõustamist, tuleb hoiatusteated tagasi võtta ja kustutada kuue kuu jooksul alates nende väljaandmisest (v.a juhul, kui põhjendatud on mõni muu, sobilikum säilitamisaeg), ja iii) komisjon peaks selgitama kõikide lõpetatud juhtumeid käsitlevate andmete viie aasta pikkuse säilitamisaja eesmärki ja proportsionaalsust ning need ümber hindama. |
| --- | --- |

71.

Seoses säilitamisajaga soovitab Euroopa andmekaitseinspektor järgmist: i) vastastikuse abi taotlused tuleks lõpetada konkreetselt kindlaks määratud aja jooksul; ii) kui ei ole käimas uurimist ega jõustamist, tuleb hoiatusteated tagasi võtta ja kustutada kuue kuu jooksul alates nende väljaandmisest (v.a juhul, kui põhjendatud on mõni muu, sobilikum säilitamisaeg), ja iii) komisjon peaks selgitama kõikide lõpetatud juhtumeid käsitlevate andmete viie aasta pikkuse säilitamisaja eesmärki ja proportsionaalsust ning need ümber hindama.

| 72. | Peale selle on Euroopa andmekaitseinspektoril hea meel, et tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega selgitatakse komisjoni juurdepääsu tarbijakaitsealase koostöö süsteemis sisalduvatele andmetele. Eelkõige on Euroopa andmekaitseinspektor rahul sellega, et komisjonil puudub juurdepääs sellisele liikmesriikide pädevate asutuste vahelisele konfidentsiaalsele teabevahetusele nagu vastastikuse abi taotlused. |
| --- | --- |

72.

Peale selle on Euroopa andmekaitseinspektoril hea meel, et tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega selgitatakse komisjoni juurdepääsu tarbijakaitsealase koostöö süsteemis sisalduvatele andmetele. Eelkõige on Euroopa andmekaitseinspektor rahul sellega, et komisjonil puudub juurdepääs sellisele liikmesriikide pädevate asutuste vahelisele konfidentsiaalsele teabevahetusele nagu vastastikuse abi taotlused.

| 73. | Samuti on Euroopa andmekaitseinspektoril hea meel, et tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega kehtestati tarbijakaitsealase koostöö süsteemis sisalduvate andmete eriliikide töötlemist käsitlev säte. |
| --- | --- |

73.

Samuti on Euroopa andmekaitseinspektoril hea meel, et tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega kehtestati tarbijakaitsealase koostöö süsteemis sisalduvate andmete eriliikide töötlemist käsitlev säte.

| 74. | Veel soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonil uuesti hinnata, milliseid täiendavaid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid peaks võtma selleks, et hõlmata eraelu puutumatus ja andmekaitse tarbijakaitsealase koostöö süsteemi ülesehitusse (eraelu kavandatud puutumatus) ning et kehtestada piisav kontroll, millega tagatakse andmekaitsenõuete järgimine ja esitatakse selle kohta tõendeid (aruandlus). |
| --- | --- |

74.

Veel soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonil uuesti hinnata, milliseid täiendavaid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid peaks võtma selleks, et hõlmata eraelu puutumatus ja andmekaitse tarbijakaitsealase koostöö süsteemi ülesehitusse (eraelu kavandatud puutumatus) ning et kehtestada piisav kontroll, millega tagatakse andmekaitsenõuete järgimine ja esitatakse selle kohta tõendeid (aruandlus).

| 75. | Peale selle, kui Euroopa Liidu ja kolmanda riigi vahel kavatsetakse sõlmida tarbijakaitsealast koostööd reguleeriv ja tervet ELi hõlmav leping, tuleb hoolikalt hinnata sellise lepingu mõju, kehtestada selged eeskirjad asjaomase teabevahetuse reguleerimiseks ning näha andmekaitse osas ette piisavad kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

75.

Peale selle, kui Euroopa Liidu ja kolmanda riigi vahel kavatsetakse sõlmida tarbijakaitsealast koostööd reguleeriv ja tervet ELi hõlmav leping, tuleb hoolikalt hinnata sellise lepingu mõju, kehtestada selged eeskirjad asjaomase teabevahetuse reguleerimiseks ning näha andmekaitse osas ette piisavad kaitsemeetmed.

| 76. | Lõpuks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonil uurida võimalikku sünergiat, mis võiks tekkida juhul, kui andmekaitseasutustel võimaldataks tarbijakaitsealase koostöö süsteemi kasutada, et aidata jõustada tarbijate andmekaitsega seotud õigusi. |
| --- | --- |

76.

Lõpuks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonil uurida võimalikku sünergiat, mis võiks tekkida juhul, kui andmekaitseasutustel võimaldataks tarbijakaitsealase koostöö süsteemi kasutada, et aidata jõustada tarbijate andmekaitsega seotud õigusi.

Brüssel, 5. mai 2011

Euroopa andmekaitseinspektori asetäitja

Giovanni BUTTARELLI

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  Komisjoni otsus, 1. märts 2011, millega muudetakse otsust 2007/76/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta) vastastikuse abi osas (2011/141/EL) (ELT L 59, 4.3.2011, lk 63).

3

(4)  Komisjoni soovitus, 1. märts 2011, suuniste kohta, mille alusel rakendada andmekaitse-eeskirju tarbijakaitsealase koostöö süsteemis (2011/136/EL) (ELT L 57, 2.3.2011, lk 44).

4

(5)  Vt tarbijakaitsealase koostöö määruse artikkel 6 „Teabevahetus taotluse alusel”.

5

(6)  Vt tarbijakaitsealase koostöö määruse artikkel 8 „Täitemeetmete taotlused”.

6

(7)  Vt tarbijakaitsealase koostöö määruse artikkel 7 „Teabevahetus ilma taotluseta” (lühidalt „hoiatusteade”).

7

(8)  Vt tarbijakaitsealase koostöö määruse artikli 7 lõige 2 ja artikli 8 lõige 6.

8

(9)  Vt ka artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma arvamus nr 6/2007 (millele on viidatud eespool II osas).

9

(10)  Vt ka tarbijakaitsealase koostöö määruse artikli 10 lõige 2.

10

(11)  Vt suuniste 8. jagu „Täiendavad suunised. Miks tuleb andmeid säilitada viis aastat?”. Suunistes on ka lisatud, et „säilitamistähtaja eesmärk on lihtsustada koostööd riigiasutuste vahel, kes vastutavad ühendusesiseste rikkumistega tegelemisel nende õigusaktide jõustamise eest, mis kaitsevad tarbijate huve ning aitavad kaasa siseturu tõrgeteta toimimisele, tarbijate huve kaitsvate õigusaktide jõustamise kvaliteedile ja järjepidevusele ning tarbijate majanduslike huvide kaitse järgimisele. Samuti aitab see tõsta jõustamise kvaliteeti ja suurendada järjepidevust”.

11

(12)  Vt Euroopa andmekaitseinspektori 14. jaanuari 2011. aasta arvamus komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Terviklik lähenemisviis isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus”, 7. jagu (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2011/11-01-14_Personal_Data_Protection_EN.pdf).

12

(13)  Sealsamas.

13

(14)  Vajaduse korral peaks komisjon kaaluma ka vähemalt osalise andmekaitse ja eraelu puutumatuse mõjuhinnangu koostamist, milles keskendutaks säilitamisaja eesmärgile, pikkusele ja modaalsusele, ning arutama vajaduse korral ka muid lahendamata küsimusi, mida ei ole veel põhjalikult käsitletud.

14

(15)  Vt Euroopa andmekaitseinspektori eespool viidatud 14. jaanuari 2011. aasta arvamuse jagu 6.3.

15

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 23.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 217/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 217/27

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. juuli 2011,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatuse Saksamaa, Ungari ja Portugali liikmed ja asendusliikmed

2011/C 217/07

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri loomise kohta, (1) eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse kandidaatide nimekirja, mille Ungari valitsus ja töötajate organisatsioonid on nõukogule esitanud,

võttes arvesse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete nimekirju

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. novembri 2010. aasta otsusega, (2)7. märtsi 2011. aasta otsusega (3) ja 21. märtsi 2011. aasta otsusega (4) nimetas nõukogu ametisse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatuse mõningad liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 8. novembrist 2010 kuni 7. novembrini 2013. |
| --- | --- |

(1)

22. novembri 2010. aasta otsusega, (2)7. märtsi 2011. aasta otsusega (3) ja 21. märtsi 2011. aasta otsusega (4) nimetas nõukogu ametisse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatuse mõningad liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 8. novembrist 2010 kuni 7. novembrini 2013.

| (2) | Ungari valitsus on esitanud kandidaadid kahele Ungari vabale kohale ning töötajate organisatsioonid on esitanud kandidaadid Saksamaa ja Portugali vabadele kohtadele, |
| --- | --- |

(2)

Ungari valitsus on esitanud kandidaadid kahele Ungari vabale kohale ning töötajate organisatsioonid on esitanud kandidaadid Saksamaa ja Portugali vabadele kohtadele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatuse liikmeteks ja asendusliikmeteks kuni 7. novembrini 2013 nimetatakse järgmised isikud:

I.   VALITSUSE ESINDAJAD

| Riik | Liikmed | Asendusliikmed |
| --- | --- | --- |
| Ungari | János GÁDOR | Éva GRÓNAI |

Riik

Liikmed

Asendusliikmed

Ungari

János GÁDOR

Éva GRÓNAI

II.   TÖÖTAJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD

| Riik | Liikmed | Asendusliikmed |
| --- | --- | --- |
| Saksamaa | Marina SCHRÖDER | Thomas VEIT |
| Portugal | Fernando José GOMES | |

Riik

Liikmed

Asendusliikmed

Saksamaa

Marina SCHRÖDER

Thomas VEIT

Portugal

Fernando José GOMES

Artikkel 2

Nõukogu nimetab veel määramata liikmed ja asendusliikmed ametisse hiljem.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 18. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1.

1

(2)  ELT C 322, 27.11.2010, lk 3.

2

(3)  ELT C 83, 17.3.2011, lk 2.

3

(4)  ELT C 92, 24.3.2011, lk 8.

4

---

| 23.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 217/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 217/29

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. juuli 2011,

Euroopa Sotsiaalfondi komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta

2011/C 217/08

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 163,

võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, (1) ning eriti selle artikli 104 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. veebruari 2010. aastal nimetas nõukogu ametisse Euroopa Sotsiaalfondi komitee („komitee”) liikmed ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2012 (2). |
| --- | --- |

(1)

22. veebruari 2010. aastal nimetas nõukogu ametisse Euroopa Sotsiaalfondi komitee („komitee”) liikmed ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2012 (2).

| (2) | Vahepeal on mitu liikmekohta tagasiastumise tagajärjel vabanenud. |
| --- | --- |

(2)

Vahepeal on mitu liikmekohta tagasiastumise tagajärjel vabanenud.

| (3) | Kuigi Iirimaa ja Hispaania ei ole veel määranud liiget või asendusliiget ühes määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 104 lõikes 1 osutatud liikmekategoorias, tuleb juba määratud liikmed ja asendusliikmed siiski järelejäänud ajavahemikuks komiteesse ametisse nimetada, |
| --- | --- |

(3)

Kuigi Iirimaa ja Hispaania ei ole veel määranud liiget või asendusliiget ühes määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 104 lõikes 1 osutatud liikmekategoorias, tuleb juba määratud liikmed ja asendusliikmed siiski järelejäänud ajavahemikuks komiteesse ametisse nimetada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud isikud nimetatakse Euroopa Sotsiaalfondi komitee liikmeteks või asendusliikmeteks ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2012.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 18. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

1

(2)  ELT C 53, 3.3.2010, lk 2.

2

---

LISA

Liikmete ja asendusliikmete nimekiri

| Liikmesriik | Esindatav kategooria | Liige | Nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | Valitsus | Liige | Louis VERVLOET |
| Valitsus | Asendusliige | Viviane DE BEULE |
| Tööandjad | Liige | Michèle CLAUS |
| Tööandjad | Asendusliige | Werner ABELSHAUSEN |
| Ametiühing | Liige | Hervé DECUYPER |
| Ametiühing | Asendusliige | Vera DOS SANTOS COSTA |
| Bulgaaria | Valitsus | Liige | Zornitza RUSSINOVA |
| Valitsus | Asendusliige | Monika DIMITROVA |
| Tööandjad | Liige | Boyko NEDYALKOV |
| Tööandjad | Asendusliige | Dimitar BRANKOV |
| Ametiühing | Liige | Plamen DIMITROV |
| Ametiühing | Asendusliige | Dimitar MANOLOV |
| Tšehhi Vabariik | Valitsus | Liige | Iva ŠOLCOVÁ |
| Valitsus | Asendusliige | Michal ZAORÁLEK |
| Tööandjad | Liige | Soňa VAN DEELENOVÁ |
| Tööandjad | Asendusliige | Miloslav ŠOLC |
| Ametiühing | Liige | Pavel JANÍČKO |
| Ametiühing | Asendusliige | Hana MÁLKOVÁ |
| Taani | Valitsus | Liige | Pernille VON LILLIENSKJOLD |
| Valitsus | Asendusliige | Steen FREDERIKSEN |
| Tööandjad | Liige | Henning GADE |
| Tööandjad | Asendusliige | Berit TOFT FIHL |
| Ametiühing | Liige | Preben FOLDBERG |
| Ametiühing | Asendusliige | Jens KROGSTRUP |
| Saksamaa | Valitsus | Liige | Arnold HEMMANN |
| Valitsus | Asendusliige | Inken KLASSEN |
| Tööandjad | Liige | Julia KAUTE |
| Tööandjad | Asendusliige | Jürgen WUTTKE |
| Ametiühing | Liige | Inge KAUFMANN |
| Ametiühing | Asendusliige | Hermann NEHLS |
| Eesti | Valitsus | Liige | Margus HAIDAK |
| Valitsus | Asendusliige | Merlin TATRIK |
| Tööandjad | Liige | Kristina TÄHT |
| Tööandjad | Asendusliige | Eve PÄÄRENDSON |
| Ametiühing | Liige | Kaja TOOMSALU |
| Ametiühing | Asendusliige | Mare VIIES |
| Iirimaa | Valitsus | Liige | Vincent LANDERS |
| Valitsus | Asendusliige | Tom WHELAN |
| Tööandjad | Liige | Kara McGANN |
| Tööandjad | Asendusliige | Heidi LOUGHEED |
| Ametiühing | Liige | Sheila NUNAN |
| Ametiühing | Asendusliige | — |
| Kreeka | Valitsus | Liige | Christos DIKOS |
| Valitsus | Asendusliige | Konstantina MICHOPOYLOY |
| Tööandjad | Liige | Lambros PAPAIOANNOU |
| Tööandjad | Asendusliige | Ekaterini DASKALAKI |
| Ametiühing | Liige | Dimitros TSOUKALAS |
| Ametiühing | Asendusliige | Vasilios PAPADOGAMVROS |
| Hispaania | Valitsus | Liige | Carlos TORTUERO MARTÍN |
| Valitsus | Asendusliige | David GARCÍA LÓPEZ |
| Tööandjad | Liige | — |
| Tööandjad | Asendusliige | Cristina REGALADO MARTÍN |
| Ametiühing | Liige | Ana MICÓ MAESTRE |
| Ametiühing | Asendusliige | Ana HERMOSO CANOURA |
| Prantsusmaa | Valitsus | Liige | Corinne VAILLANT |
| Valitsus | Asendusliige | Laurent SENN |
| Tööandjad | Liige | Christophe CORIOU |
| Tööandjad | Asendusliige | Natacha MARQUET |
| Ametiühing | Liige | Cécile COTTEREAU |
| Ametiühing | Asendusliige | Alain ALPHON-LAYRE |
| Itaalia | Valitsus | Liige | Paola PADUANO |
| Valitsus | Asendusliige | Alessandra TOMAI |
| Tööandjad | Liige | Claudio GENTILI |
| Tööandjad | Asendusliige | Silvia CIUFFINI |
| Ametiühing | Liige | Luigi VELTRO |
| Ametiühing | Asendusliige | Giulia TAVERNESE |
| Küpros | Valitsus | Liige | Alexandros ALEXANDROU |
| Valitsus | Asendusliige | Antzela DROUSSIOTOU |
| Tööandjad | Liige | Emilios MICHAEL |
| Tööandjad | Asendusliige | Maria STYLIANOU |
| Ametiühing | Liige | Nicos GREGORIOU |
| Ametiühing | Asendusliige | Andreas MATSAS |
| Läti | Valitsus | Liige | Kristīne ANCĀNES |
| Valitsus | Asendusliige | Elīna DRĀZNIECE |
| Tööandjad | Liige | Inese STEPIŅAS |
| Tööandjad | Asendusliige | Ilona KIUKUCĀNE |
| Ametiühing | Liige | Linda ROMELE |
| Ametiühing | Asendusliige | Liene LIEKNA |
| Leedu | Valitsus | Liige | Ramūnas DILBA |
| Valitsus | Asendusliige | Nijolė MACKEVIČIENĖ |
| Tööandjad | Liige | Vaidotas LEVICKIS |
| Tööandjad | Asendusliige | Mykolas ALELIŪNAS |
| Ametiühing | Liige | Irena PETRAITIENĖ |
| Ametiühing | Asendusliige | Janina ŠVEDIENĖ |
| Luksemburg | Valitsus | Liige | Patrice FURLANI |
| Valitsus | Asendusliige | Daniel CODELLO |
| Tööandjad | Liige | Romain LANNERS |
| Tööandjad | Asendusliige | François ENGELS |
| Ametiühing | Liige | Carole BIVER |
| Ametiühing | Asendusliige | Nico CLEMENT |
| Ungari | Valitsus | Liige | Renáta TÓTH |
| Valitsus | Asendusliige | Katalin SZATMÁRI |
| Tööandjad | Liige | Terézia BOROSNÉ BARTHA |
| Tööandjad | Asendusliige | László KRIZSÁN |
| Ametiühing | Liige | Erzsébet HANTI |
| Ametiühing | Asendusliige | László KOZÁK |
| Malta | Valitsus | Liige | Jeanette BUSUTTIL |
| Valitsus | Asendusliige | Loredana D'ARRIGO |
| Tööandjad | Liige | Paul ABELA |
| Tööandjad | Asendusliige | Pierre FAVA |
| Ametiühing | Liige | Robert BORG |
| Ametiühing | Asendusliige | William PORTELLI |
| Madalmaad | Valitsus | Liige | Alieke KOOPMAN |
| Valitsus | Asendusliige | Paula LOEKEMEIJER |
| Tööandjad | Liige | André VAN DER LEEST |
| Tööandjad | Asendusliige | C. SCHOENMAKERS |
| Ametiühing | Liige | I.D.C.M. COENEN |
| Ametiühing | Asendusliige | W.J.F. MUIS |
| Austria | Valitsus | Liige | Petra DRAXL |
| Valitsus | Asendusliige | Ulrike REBHANDL |
| Tööandjad | Liige | Anna Katharina HUBER |
| Tööandjad | Asendusliige | Wolfgang TRITREMMEL |
| Ametiühing | Liige | Franz FRIEHS |
| Ametiühing | Asendusliige | Silvia HOFBAUER |
| Poola | Valitsus | Liige | Paweł CHORĄŻY |
| Valitsus | Asendusliige | Dorota BORTNOWSKA |
| Tööandjad | Liige | Norbert PRUSZANOWSKI |
| Tööandjad | Asendusliige | Marek RADECKI |
| Ametiühing | Liige | Agata BARANOWSKA-GRYCUK |
| Ametiühing | Asendusliige | Grażyna RÓŻANEK |
| Portugal | Valitsus | Liige | Rosa Maria SIMÕES DA SILVA |
| Valitsus | Asendusliige | Maria DO CARMO ABREU |
| Tööandjad | Liige | Clara GUERREIRO |
| Tööandjad | Asendusliige | Adília LISBOA |
| Ametiühing | Liige | António Luís FERREIRA CORREIA |
| Ametiühing | Asendusliige | Tiago M.P. SIMÕES DA CUNHA |
| Rumeenia | Valitsus | Liige | Liliana-Carmen IONEL |
| Valitsus | Asendusliige | Elena Carmen DOBROTA |
| Tööandjad | Liige | Ovidiu NICOLESCU |
| Tööandjad | Asendusliige | Dragoș MIHALACHE |
| Ametiühing | Liige | Mariana KNIESNER |
| Ametiühing | Asendusliige | Carmen IONESCU |
| Sloveenia | Valitsus | Liige | Jasminka DEDIĆ |
| Valitsus | Asendusliige | Gorazd JENKO |
| Tööandjad | Liige | Grit ACKERMANN |
| Tööandjad | Asendusliige | Janja MEGLIČ |
| Ametiühing | Liige | Staša PERNAT LESJAK |
| Ametiühing | Asendusliige | Andreja POJE |
| Slovakkia | Valitsus | Liige | Zuzana POLÁČKOVÁ |
| Valitsus | Asendusliige | Roderik KLINDA |
| Tööandjad | Liige | Daniel HRDINA |
| Tööandjad | Asendusliige | Martin HOŠTÁK |
| Ametiühing | Liige | Naile PROKEŠOVÁ |
| Ametiühing | Asendusliige | Milan BUŠO |
| Soome | Valitsus | Liige | Lippe KOIVUNEVA |
| Valitsus | Asendusliige | Sirpa LILJESTRÖM |
| Tööandjad | Liige | Riitta WÄRN |
| Tööandjad | Asendusliige | Mikko RÄSÄNEN |
| Ametiühing | Liige | Auli KORHONEN |
| Ametiühing | Asendusliige | Lauri KORKEAOJA |
| Rootsi | Valitsus | Liige | Ann-Christine GULLESJÖ |
| Valitsus | Asendusliige | Håkan FORSBERG |
| Tööandjad | Liige | Gunnar ANDERZON |
| Tööandjad | Asendusliige | Farbod REZANIA |
| Ametiühing | Liige | Filis SIGALA |
| Ametiühing | Asendusliige | Charlotta KRAFFT |
| Ühend-kuningriik | Valitsus | Liige | Wendy VIOLENTANO |
| Valitsus | Asendusliige | Ian CHAPMAN |
| Tööandjad | Liige | Martin MORTON |
| Tööandjad | Asendusliige | Guy BAILEY |
| Ametiühing | Liige | Alan MANNING |
| Ametiühing | Asendusliige | Joe FEARNEHOUGH |

Liikmesriik

Esindatav kategooria

Liige

Nimi

Belgia

Valitsus

Liige

Louis VERVLOET

Valitsus

Asendusliige

Viviane DE BEULE

Tööandjad

Liige

Michèle CLAUS

Tööandjad

Asendusliige

Werner ABELSHAUSEN

Ametiühing

Liige

Hervé DECUYPER

Ametiühing

Asendusliige

Vera DOS SANTOS COSTA

Bulgaaria

Valitsus

Liige

Zornitza RUSSINOVA

Valitsus

Asendusliige

Monika DIMITROVA

Tööandjad

Liige

Boyko NEDYALKOV

Tööandjad

Asendusliige

Dimitar BRANKOV

Ametiühing

Liige

Plamen DIMITROV

Ametiühing

Asendusliige

Dimitar MANOLOV

Tšehhi Vabariik

Valitsus

Liige

Iva ŠOLCOVÁ

Valitsus

Asendusliige

Michal ZAORÁLEK

Tööandjad

Liige

Soňa VAN DEELENOVÁ

Tööandjad

Asendusliige

Miloslav ŠOLC

Ametiühing

Liige

Pavel JANÍČKO

Ametiühing

Asendusliige

Hana MÁLKOVÁ

Taani

Valitsus

Liige

Pernille VON LILLIENSKJOLD

Valitsus

Asendusliige

Steen FREDERIKSEN

Tööandjad

Liige

Henning GADE

Tööandjad

Asendusliige

Berit TOFT FIHL

Ametiühing

Liige

Preben FOLDBERG

Ametiühing

Asendusliige

Jens KROGSTRUP

Saksamaa

Valitsus

Liige

Arnold HEMMANN

Valitsus

Asendusliige

Inken KLASSEN

Tööandjad

Liige

Julia KAUTE

Tööandjad

Asendusliige

Jürgen WUTTKE

Ametiühing

Liige

Inge KAUFMANN

Ametiühing

Asendusliige

Hermann NEHLS

Eesti

Valitsus

Liige

Margus HAIDAK

Valitsus

Asendusliige

Merlin TATRIK

Tööandjad

Liige

Kristina TÄHT

Tööandjad

Asendusliige

Eve PÄÄRENDSON

Ametiühing

Liige

Kaja TOOMSALU

Ametiühing

Asendusliige

Mare VIIES

Iirimaa

Valitsus

Liige

Vincent LANDERS

Valitsus

Asendusliige

Tom WHELAN

Tööandjad

Liige

Kara McGANN

Tööandjad

Asendusliige

Heidi LOUGHEED

Ametiühing

Liige

Sheila NUNAN

Ametiühing

Asendusliige

—

Kreeka

Valitsus

Liige

Christos DIKOS

Valitsus

Asendusliige

Konstantina MICHOPOYLOY

Tööandjad

Liige

Lambros PAPAIOANNOU

Tööandjad

Asendusliige

Ekaterini DASKALAKI

Ametiühing

Liige

Dimitros TSOUKALAS

Ametiühing

Asendusliige

Vasilios PAPADOGAMVROS

Hispaania

Valitsus

Liige

Carlos TORTUERO MARTÍN

Valitsus

Asendusliige

David GARCÍA LÓPEZ

Tööandjad

Liige

—

Tööandjad

Asendusliige

Cristina REGALADO MARTÍN

Ametiühing

Liige

Ana MICÓ MAESTRE

Ametiühing

Asendusliige

Ana HERMOSO CANOURA

Prantsusmaa

Valitsus

Liige

Corinne VAILLANT

Valitsus

Asendusliige

Laurent SENN

Tööandjad

Liige

Christophe CORIOU

Tööandjad

Asendusliige

Natacha MARQUET

Ametiühing

Liige

Cécile COTTEREAU

Ametiühing

Asendusliige

Alain ALPHON-LAYRE

Itaalia

Valitsus

Liige

Paola PADUANO

Valitsus

Asendusliige

Alessandra TOMAI

Tööandjad

Liige

Claudio GENTILI

Tööandjad

Asendusliige

Silvia CIUFFINI

Ametiühing

Liige

Luigi VELTRO

Ametiühing

Asendusliige

Giulia TAVERNESE

Küpros

Valitsus

Liige

Alexandros ALEXANDROU

Valitsus

Asendusliige

Antzela DROUSSIOTOU

Tööandjad

Liige

Emilios MICHAEL

Tööandjad

Asendusliige

Maria STYLIANOU

Ametiühing

Liige

Nicos GREGORIOU

Ametiühing

Asendusliige

Andreas MATSAS

Läti

Valitsus

Liige

Kristīne ANCĀNES

Valitsus

Asendusliige

Elīna DRĀZNIECE

Tööandjad

Liige

Inese STEPIŅAS

Tööandjad

Asendusliige

Ilona KIUKUCĀNE

Ametiühing

Liige

Linda ROMELE

Ametiühing

Asendusliige

Liene LIEKNA

Leedu

Valitsus

Liige

Ramūnas DILBA

Valitsus

Asendusliige

Nijolė MACKEVIČIENĖ

Tööandjad

Liige

Vaidotas LEVICKIS

Tööandjad

Asendusliige

Mykolas ALELIŪNAS

Ametiühing

Liige

Irena PETRAITIENĖ

Ametiühing

Asendusliige

Janina ŠVEDIENĖ

Luksemburg

Valitsus

Liige

Patrice FURLANI

Valitsus

Asendusliige

Daniel CODELLO

Tööandjad

Liige

Romain LANNERS

Tööandjad

Asendusliige

François ENGELS

Ametiühing

Liige

Carole BIVER

Ametiühing

Asendusliige

Nico CLEMENT

Ungari

Valitsus

Liige

Renáta TÓTH

Valitsus

Asendusliige

Katalin SZATMÁRI

Tööandjad

Liige

Terézia BOROSNÉ BARTHA

Tööandjad

Asendusliige

László KRIZSÁN

Ametiühing

Liige

Erzsébet HANTI

Ametiühing

Asendusliige

László KOZÁK

Malta

Valitsus

Liige

Jeanette BUSUTTIL

Valitsus

Asendusliige

Loredana D'ARRIGO

Tööandjad

Liige

Paul ABELA

Tööandjad

Asendusliige

Pierre FAVA

Ametiühing

Liige

Robert BORG

Ametiühing

Asendusliige

William PORTELLI

Madalmaad

Valitsus

Liige

Alieke KOOPMAN

Valitsus

Asendusliige

Paula LOEKEMEIJER

Tööandjad

Liige

André VAN DER LEEST

Tööandjad

Asendusliige

C. SCHOENMAKERS

Ametiühing

Liige

I.D.C.M. COENEN

Ametiühing

Asendusliige

W.J.F. MUIS

Austria

Valitsus

Liige

Petra DRAXL

Valitsus

Asendusliige

Ulrike REBHANDL

Tööandjad

Liige

Anna Katharina HUBER

Tööandjad

Asendusliige

Wolfgang TRITREMMEL

Ametiühing

Liige

Franz FRIEHS

Ametiühing

Asendusliige

Silvia HOFBAUER

Poola

Valitsus

Liige

Paweł CHORĄŻY

Valitsus

Asendusliige

Dorota BORTNOWSKA

Tööandjad

Liige

Norbert PRUSZANOWSKI

Tööandjad

Asendusliige

Marek RADECKI

Ametiühing

Liige

Agata BARANOWSKA-GRYCUK

Ametiühing

Asendusliige

Grażyna RÓŻANEK

Portugal

Valitsus

Liige

Rosa Maria SIMÕES DA SILVA

Valitsus

Asendusliige

Maria DO CARMO ABREU

Tööandjad

Liige

Clara GUERREIRO

Tööandjad

Asendusliige

Adília LISBOA

Ametiühing

Liige

António Luís FERREIRA CORREIA

Ametiühing

Asendusliige

Tiago M.P. SIMÕES DA CUNHA

Rumeenia

Valitsus

Liige

Liliana-Carmen IONEL

Valitsus

Asendusliige

Elena Carmen DOBROTA

Tööandjad

Liige

Ovidiu NICOLESCU

Tööandjad

Asendusliige

Dragoș MIHALACHE

Ametiühing

Liige

Mariana KNIESNER

Ametiühing

Asendusliige

Carmen IONESCU

Sloveenia

Valitsus

Liige

Jasminka DEDIĆ

Valitsus

Asendusliige

Gorazd JENKO

Tööandjad

Liige

Grit ACKERMANN

Tööandjad

Asendusliige

Janja MEGLIČ

Ametiühing

Liige

Staša PERNAT LESJAK

Ametiühing

Asendusliige

Andreja POJE

Slovakkia

Valitsus

Liige

Zuzana POLÁČKOVÁ

Valitsus

Asendusliige

Roderik KLINDA

Tööandjad

Liige

Daniel HRDINA

Tööandjad

Asendusliige

Martin HOŠTÁK

Ametiühing

Liige

Naile PROKEŠOVÁ

Ametiühing

Asendusliige

Milan BUŠO

Soome

Valitsus

Liige

Lippe KOIVUNEVA

Valitsus

Asendusliige

Sirpa LILJESTRÖM

Tööandjad

Liige

Riitta WÄRN

Tööandjad

Asendusliige

Mikko RÄSÄNEN

Ametiühing

Liige

Auli KORHONEN

Ametiühing

Asendusliige

Lauri KORKEAOJA

Rootsi

Valitsus

Liige

Ann-Christine GULLESJÖ

Valitsus

Asendusliige

Håkan FORSBERG

Tööandjad

Liige

Gunnar ANDERZON

Tööandjad

Asendusliige

Farbod REZANIA

Ametiühing

Liige

Filis SIGALA

Ametiühing

Asendusliige

Charlotta KRAFFT

Ühend-kuningriik

Valitsus

Liige

Wendy VIOLENTANO

Valitsus

Asendusliige

Ian CHAPMAN

Tööandjad

Liige

Martin MORTON

Tööandjad

Asendusliige

Guy BAILEY

Ametiühing

Liige

Alan MANNING

Ametiühing

Asendusliige

Joe FEARNEHOUGH

---

Euroopa Komisjon

| 23.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 217/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 217/34

---

Euro vahetuskurss (1)

22. juuli 2011

2011/C 217/09

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4391 |
| JPY | Jaapani jeen | 112,83 |
| DKK | Taani kroon | 7,4536 |
| GBP | Inglise nael | 0,88270 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,0787 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1789 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,7675 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,408 |
| HUF | Ungari forint | 266,65 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7093 |
| PLN | Poola zlott | 3,9815 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2305 |
| TRY | Türgi liir | 2,4180 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3234 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3658 |
| HKD | Hongkongi dollar | 11,2132 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6625 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7386 |
| KRW | Korea won | 1 513,63 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,7345 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,2777 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4620 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 271,33 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2756 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,920 |
| RUB | Vene rubla | 39,8970 |
| THB | Tai baht | 42,900 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2357 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,7058 |
| INR | India ruupia | 63,8240 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4391

JPY

Jaapani jeen

112,83

DKK

Taani kroon

7,4536

GBP

Inglise nael

0,88270

SEK

Rootsi kroon

9,0787

CHF

Šveitsi frank

1,1789

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,7675

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,408

HUF

Ungari forint

266,65

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7093

PLN

Poola zlott

3,9815

RON

Rumeenia leu

4,2305

TRY

Türgi liir

2,4180

AUD

Austraalia dollar

1,3234

CAD

Kanada dollar

1,3658

HKD

Hongkongi dollar

11,2132

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6625

SGD

Singapuri dollar

1,7386

KRW

Korea won

1 513,63

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,7345

CNY

Hiina jüaan

9,2777

HRK

Horvaatia kuna

7,4620

IDR

Indoneesia ruupia

12 271,33

MYR

Malaisia ringit

4,2756

PHP

Filipiini peeso

60,920

RUB

Vene rubla

39,8970

THB

Tai baht

42,900

BRL

Brasiilia reaal

2,2357

MXN

Mehhiko peeso

16,7058

INR

India ruupia

63,8240

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 23.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 217/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 217/35

---

Hiina Rahvavabariigist pärit kangköiteseadmete impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

2011/C 217/10

Pärast seda, kui avaldati teade Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit kangköiteseadmete impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva kehtivuse lõppemise kohta, (1) sai komisjon taotluse vaadata läbi nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (2) edaspidi („algmäärus”) artikli 11 lõike 2 alusel.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitasid 26. aprillil 2011 järgmised liidu tootjad (edaspidi „taotluse esitajad”): Interkov spol.s.r.o, IML Industria Meccanica Lombardia S.r.l. ja Niko Metallurgical company d.d. Zelezniki, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu kangköiteseadmete kogutoodangust.

2.   Toode

Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit paberilehtede ja dokumentide arhiveerimiseks kiirköitjates ja kaustades kasutatav kangköitemehhanism (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodi ex 8305 10 00 (TARICi koodi 8305100050) alla.

3.   Kehtivad meetmed

Praegu kohaldatav meede on nõukogu määrusega (EÜ) nr 1136/2006 kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks (3).

4.   Läbivaatamise põhjused

Taotlus põhineb väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

Algmääruse artikli 2 lõike 7 sätteid silmas pidades määrasid taotluse esitajad normaalväärtuse Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate puhul samasuguse toote eest Euroopa Liidu turul tegelikult makstud või makstava hinna põhjal. Dumpingu tõenäolise jätkumise väide põhineb selliselt arvutatud normaalväärtuse võrdlusel vaatlusaluse toote ekspordihindadega, mis kehtivad Euroopa Liitu eksportimisel.

Selle põhjal arvutatud dumpingumarginaal on märkimisväärne.

Taotluse esitajad on esitanud tõendusmaterjali, et vaatlusaluse toote import Hiina Rahvavabariigist on üldjuhul jäänud märkimisväärseks nii absoluutarvudes kui ka turuosa poolest.

Taotluse esitajad väidavad ka, et kahjustava dumpingu kordumine on tõenäoline. Sellega seoses esitavad taotluse esitajad tõendid selle kohta, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral vaatlusaluse toote impordi praegune tase tõenäoliselt suureneks, kuna asjaomases riigis leidub kasutamata tootmisvõimsust.

Lisaks väidavad taotluse esitajad, et liidu tootmisharu olukord on selline, et meetmete aegumise korral põhjustaks dumpinguhinnaga impordi jätkuv suurenemine asjaomasest riigist liidu tootmisharule tõenäoliselt tekitatava kahju kordumise.

5.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leiab komisjon, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid ning algatab läbivaatamise kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2.

5.1.   
  Dumpingu ja kahju tõenäosuse kindlakstegemise menetlus

Uurimise käigus tehakse kindlaks, kas meetmete aegumine võib tõenäoliselt kaasa tuua dumpingu jätkumise ja kahju kordumise või on see ebatõenäoline.

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud isikute ilmset suurt arvu, võib komisjon otsustada kohaldada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17.

i)   Hiina Rahvavabariigi eksportijate/tootjate väljavõtteline uuring

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil eksportijatel/tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teatada ning esitada oma äriühingu või äriühingute kohta käesoleva teate punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ja punktis 7 osutatud vormis järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | ajavahemikul 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tükkides iga liikmesriigi kohta eraldi ja kõigi 27 liikmesriigi (4) kohta kokku; |
| --- | --- |

—

ajavahemikul 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tükkides iga liikmesriigi kohta eraldi ja kõigi 27 liikmesriigi (4) kohta kokku;

| — | ajavahemikus 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 siseturul müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning maht tükkides; |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 siseturul müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning maht tükkides;

| — | ajavahemikus 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 muudesse kolmandatesse riikidesse müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tükkides; |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 muudesse kolmandatesse riikidesse müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tükkides;

| — | äriühingu täpne tegevusala kogu maailmas seoses asjaomase tootega; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpne tegevusala kogu maailmas seoses asjaomase tootega;

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine) kaasatud seotud äriühingute (5) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine) kaasatud seotud äriühingute (5) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst hoidumisena. Koostööst hoidumise tagajärjed on nimetatud punktis 8.

Et komisjon saaks teavet, mida ta peab eksportijate/tootjate valimi moodustamisel vajalikuks, võtab ta lisaks ühendust Hiina Rahvavabariigi ametiasutustega ja kõigi teadaolevate eksportijate/tootjate ühendustega.

ii)   Importijate väljavõtteline uuring

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõikidel importijatel või nende esindajatel teatada endast komisjonile ning esitada oma äriühingu või äriühingute kohta punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ja punktis 7 osutatud vormis järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega;

| — | ajavahemikus 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 Euroopa Liidu turule imporditud ja seal edasi müüdud vaatlusaluse Hiina Rahvavabariigist pärit toote kogus tükkides ja väärtus eurodes; |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 Euroopa Liidu turule imporditud ja seal edasi müüdud vaatlusaluse Hiina Rahvavabariigist pärit toote kogus tükkides ja väärtus eurodes;

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (6) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (6) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst hoidumisena. Koostööst hoidumise tagajärjed on nimetatud punktis 8.

Et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks importijate valimi moodustamisel, võtab ta lisaks ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

iii)   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Komisjon on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Selle üksikasjalikud andmed on esitatud toimikus, millega huvitatud isikud võivad tutvuda. Huvitatud isikuid kutsutakse toimikuga tutvuma (selleks peavad nad komisjoniga ühendust võtma punktis 7 esitatud kontaktandmeid kasutades) ja esitama märkused kõnealuse valiku asjakohasuse kohta 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Komisjon annab kõigile teadaolevatele liidu tootjatele ja liidu tootjate ühendustele teada, millised äriühingud valimisse kaasatakse.

iv)   Lõplike valimite moodustamine

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada mis tahes asjakohast teavet seoses valimite moodustamisega, peavad seda tegema punkti 6 alapunkti b alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Komisjon moodustab lõplikud valimid pärast konsulteerimist asjaomaste isikutega, kes on väljendanud valmisolekut kuuluda valimisse.

Valimitesse kuuluvad äriühingud peavad vastama küsimustikule punkti 6 alapunkti b alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul ning tegema uurimise raames koostööd.

Puuduliku koostöö korral võib komisjon teha oma järeldused kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 4 ja artiklile 18. Nagu on selgitatud punktis 8, võib kättesaadavatel faktidel põhinev järeldus olla asjaomase isiku jaoks ebasoodsam.

b)   Küsimustikud

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kuuluvatele liidu tootjatele ja kõigile teadaolevatele liidu tootjate ühendustele, valimisse kuuluvatele Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele, teadaolevatele eksportijate/tootjate ühendustele, valimisse kuuluvatele importijatele ja teadaolevatele importijate ühendustele ning asjaomase riigi ametiasutustele.

c)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave, mida küsimustik ei hõlma, ja tõendusmaterjal. Komisjon peab saama kõnealuse teabe ja tõendid punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Lisaks võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, milles on märgitud ärakuulamise konkreetsed põhjused. Kõnealune taotlus tuleb esitada punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul.

d)   Normaalväärtuse määramise alus

Selleks et määrata normaalväärtus Hiina Rahvavabariigi puhul, kasutati eelmisel uurimise turul tegelikult makstud või makstavat hinda. Komisjonil on kavas võtta ühendust tootjatega teistest turumajanduslikest kolmandatest riikidest nagu India, Iraan ja Tai, et määrata normaalväärtus Hiina Rahvavabariigi jaoks. Kui koostööd ei tehta, kavandab komisjon kasutada sellel eesmärgil liidus tegelikult makstud või makstavat hinda. Huvitatud isikutel palutakse käesolevaga kommenteerida kõnealuse normaalväärtuse määramise viisi sobivust käesoleva teate punkti 6 alapunktis c sätestatud tähtaja jooksul.

5.2.   
  Liidu huvide hindamine

Vastavalt algmääruse artiklile 21 ja juhul kui dumpingu ja tekitatud kahju jätkumise tõenäosus leiab kinnitust, tehakse kindlaks, kas dumpinguvastaste meetmete jätkamine ei ole vastuolus liidu huvidega. Selleks võib komisjon saata küsimustikke teadaolevatele liidu tootjatele, importijatele, neid esindavatele ühendustele, kasutajate esindajatele ja tarbijaid esindavatele organisatsioonidele. Need isikud, sealhulgas isikud, kes ei ole komisjonile teada (eeldusel, et nad tõestavad, et nende tegevusala ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos), võivad punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul endast teada anda ja komisjonile teavet esitada. Isikud, kes on toiminud kooskõlas eelmise lausega, võivad taotleda ärakuulamist, esitades selleks punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul konkreetsed põhjused. Tuleb märkida, et algmääruse artikli 21 kohaselt esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see esitatakse ettenähtud ajal koos faktiliste tõenditega.

6.   Tähtajad

a)   Üldtähtajad

i)   Küsimustiku taotlemine

Kõik huvitatud isikud, kes ei teinud koostööd läbivaatamisel olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises, peaksid taotlema küsimustikku või muid taotlusvorme niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

ii)   Endast teatamine, küsimustikule vastamine ja mis tahes muu teabe esitamine

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mistahes muu teabe 37 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas isik on eespool nimetatud ajavahemiku jooksul endast teatanud.

Valimisse kaasatud äriühingud peavad esitama küsimustiku vastused punkti 6 alapunkti b alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul.

iii)   Ärakuulamised

Lisaks võivad kõik huvitatud isikud sama 37-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

b)   Eritähtaeg väljavõttelise uuringu puhul

| i) | Komisjon peab saama punkti 5.1 alapunkti a alapunktides i ja ii määratletud teabe 15 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kuna komisjon kavatseb valimi lõpliku kindlaksmääramise asjus konsulteerida asjaomaste isikutega, kes on avaldanud soovi kuuluda valimisse, 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

i)

Komisjon peab saama punkti 5.1 alapunkti a alapunktides i ja ii määratletud teabe 15 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kuna komisjon kavatseb valimi lõpliku kindlaksmääramise asjus konsulteerida asjaomaste isikutega, kes on avaldanud soovi kuuluda valimisse, 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| ii) | Muu valimite moodustamise seisukohast olulise teabe, millele on osutatud punkti 5.1 alapunkti a alapunktis iv, peab komisjon saama 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

ii)

Muu valimite moodustamise seisukohast olulise teabe, millele on osutatud punkti 5.1 alapunkti a alapunktis iv, peab komisjon saama 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| iii) | Komisjon peab saama valimisse kuuluvatelt isikutelt küsimustiku vastused 37 päeva jooksul alates kuupäevast, mil neile teatatakse valimisse kuulumisest, kui ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

iii)

Komisjon peab saama valimisse kuuluvatelt isikutelt küsimustiku vastused 37 päeva jooksul alates kuupäevast, mil neile teatatakse valimisse kuulumisest, kui ei ole sätestatud teisiti.

c)   Eritähtaeg normaalväärtuse määramiseks

Uurimise osalised võivad soovida esitada märkusi selle kohta, kas India, Iraan, Tai või muu turumajanduslik riik, mida kavatsetakse kasutada turumajandusriigina normaalväärtuse määramisel Hiina Rahvavabariigi jaoks, on selleks sobiv või kui need kolmandad riigi ei tee koostööd, siis selle kohta, kas saaks sel eesmärgil kasutada liidus tegelikult makstud või makstavaid hindasid, mida kavatsetakse kasutada kui teist võimalust normaalväärtuse määramiseks. Arvamused peavad komisjoni jõudma 10 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

7.   Kirjalike taotluste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (7).

Huvitatud isikud, kes esitavad teavet märkega „Limited”, peavad vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada vajalikul määral arusaamist konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

Selles uurimises kasutab komisjon elektroonilist dokumentide haldamise süsteemi. Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused elektrooniliselt (mittekonfidentsiaalsed esildised elektronkirja teel, konfidentsiaalsed esildised salvestataval laserkettal või digivideokettal), märkida tuleb huvitatud isiku nimi, aadress, elektronpostiaadress, telefoni- ja faksinumbrid. Täidetud küsimustike ja täienduste juurde kuuluvad volikirjad ja allkirjastatud tõendid tuleb esitada paberil, seega kas posti teel või kohale toimetatult alljärgneval aadressil. Vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 2 tuleb huvitatud isikul teatada kohe komisjonile, kui ta ei saa esitada esildisi ja taotlusi elektroonilisel kujul. Täiendavat teavet sidepidamise kohta komisjoniga võivad huvitatud isikud saada kaubanduse peadirektoraadi veebisaidi vastavalt veebilehelt: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence/

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22963307 |
| E-post: trade-lever-arch-dumping@ec.europa.eu; trade-lever-arch-injury@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22963307

E-post: trade-lever-arch-dumping@ec.europa.eu; trade-lever-arch-injury@ec.europa.eu

8.   Koostööst hoidumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist märkimisväärselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate andmete põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud vale või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning algmääruse artikli 18 kohaselt võidakse toetuda kättesaadavatele andmetele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning uurimises kasutatakse olemasolevaid andmeid, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

9.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 5 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

10.   Võimalus taotleda algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast läbivaatamist

Kuna aegumise läbivaatamine algatatakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõike 2 sätetele, ei saa selle tulemusena kohaldatavaid meetmeid muuta, vaid neid saab algmääruse artikli 11 lõike 6 kohaselt kas kehtetuks tunnistada või säilitada.

Kui mõni menetluses osalev isik leiab, et meetmete läbivaatamine nende taseme muutmiseks (suurendamiseks või vähendamiseks) on põhjendatud, võib see isik taotleda läbivaatamist algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel.

Isikud, kes soovivad taotleda sellist läbivaatamist, mis toimuks käesolevas teates nimetatud aegumise läbivaatamisest sõltumatult, võivad võtta komisjoniga ühendust eespool märgitud aadressil.

11.   Isikuandmete töötlemine

Juhitakse tähelepanu asjaolule, et uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (8).

12.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et kui huvitatud isikutel tekib raskusi oma kaitseõiguste kasutamisega, võivad nad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajaduse korral leida ühise keele menetluslikes küsimustes, mis mõjutavad nende isikute huvide kaitset kõnealuses menetluses, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning kirjalike ja/või suuliste pöördumiste menetlemine. Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (http://ec.europa.eu/trade) ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehtedel.

---

(1)  ELT C 5, 8.1.2011, lk 11.

(2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(3)  ELT L 205, 27.7.2006, lk 1.

(4)  Euroopa Liidu 27 liikmesriiki on Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik.

(5)  Seotud äriühingute mõistet on selgitatud komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklis 143 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

(6)  Vt joonealust märkus 5.

(7)  See on konfidentsiaalne dokument vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51) artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6. Seda kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(8)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---