# Uradni list C 212/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.212.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 212 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5419. julij 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.212.slv

Uradni list

Evropske unije

C 212

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5419. julij 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2011/C 212/01 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Španije za obdobje 2011–2014 | 1 |
| 2011/C 212/02 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2011 in mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnem programu Češke za obdobje 2011–2014 | 5 |
| 2011/C 212/03 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Nemčije za obdobje 2011–2014 | 9 |
| 2011/C 212/04 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2011 in mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Nizozemske za obdobje 2011–2015 | 13 |
| | MNENJA |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 212/05 | Mnenje Komisije z dne 15. julija 2011 o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz obrata za odstranjevanje kotlovca in odlagališča Stoneyhill NORM, ki se nahaja v pokrajini Aberdeenshire, na Škotskem, v Združenem kraljestvu, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom | 16 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2011/C 212/01

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Španije za obdobje 2011–2014

1

2011/C 212/02

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2011 in mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnem programu Češke za obdobje 2011–2014

5

2011/C 212/03

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Nemčije za obdobje 2011–2014

9

2011/C 212/04

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2011 in mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Nizozemske za obdobje 2011–2015

13

MNENJA

Evropska komisija

2011/C 212/05

Mnenje Komisije z dne 15. julija 2011 o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz obrata za odstranjevanje kotlovca in odlagališča Stoneyhill NORM, ki se nahaja v pokrajini Aberdeenshire, na Škotskem, v Združenem kraljestvu, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

16

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 212/06 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter) (
  1
  ) | 18 |
| 2011/C 212/07 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals) (
  1
  ) | 18 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 212/06

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter) (
  1
  )

1

18

2011/C 212/07

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals) (
  1
  )

1

18

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2011/C 212/08 | Obvestilo osebam, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/145/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 | 19 |
| 2011/C 212/09 | Obvestilo osebam, skupinam in subjektom s seznama iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (glej Prilogo k Uredbi Sveta (EU) št. 687/2011) | 20 |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 212/10 | Menjalni tečaji eura | 21 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2011/C 212/08

Obvestilo osebam, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/145/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004

19

2011/C 212/09

Obvestilo osebam, skupinam in subjektom s seznama iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (glej Prilogo k Uredbi Sveta (EU) št. 687/2011)

20

Evropska komisija

2011/C 212/10

Menjalni tečaji eura

21

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 212/11 | Razpis za zbiranje predlogov – Podpora za ukrepe za informiranje v zvezi s skupno kmetijsko politiko – Izvajanje ukrepov za informiranje v okviru proračunske postavke 05 08 06 za leto 2012 | 22 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 212/12 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 36 |
| 2011/C 212/13 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 37 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2011/C 212/11

Razpis za zbiranje predlogov – Podpora za ukrepe za informiranje v zvezi s skupno kmetijsko politiko – Izvajanje ukrepov za informiranje v okviru proračunske postavke 05 08 06 za leto 2012

22

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2011/C 212/12

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

36

2011/C 212/13

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 19.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2011

v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Španije za obdobje 2011–2014

2011/C 212/01

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast, imenovano Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast, imenovano Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

| (2) | Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

| (3) | Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

| (4) | Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (5) | Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (6) | Španija je 29. aprila 2011 predložila leta 2011 posodobljeno različico programa za stabilnost za obdobje 2011–2014 in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. |
| --- | --- |

(6)

Španija je 29. aprila 2011 predložila leta 2011 posodobljeno različico programa za stabilnost za obdobje 2011–2014 in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

| (7) | Špansko gospodarstvo je kriza močno prizadela in se je v obdobju 2008–2009 močno prilagodilo. Realni BDP se je med začetkom leta 2008 in koncem leta 2010 zmanjšal za 4,3 %, zaposlovanje pa se je zmanjšalo za več kot 10 %. Posledično se je stopnja brezposelnosti na koncu leta 2010 povišala na 20,1 %, kar je najvišja stopnja brezposelnosti v EU. Recesija v Španiji je najbolj prizadela mlade (41,6 % stopnja brezposelnosti) in manj izobražene delavce (26,4 % stopnja brezposelnosti). Donosnost v zvezi z državnim dolgom se je povečala v kontekstu negativnega razvoja javnega dolga v evroobmočju in bančni sistem, zlasti hranilnice, so se znašle pod pritiskom, ko je počil nepremičninski balon in se je gradbeni sektor močno zmanjšal. Absorbiranje velikih makroekonomskih neravnovesij, ki so se okrepila v obdobju razcveta, se bo še nekaj časa nadaljevalo. Španska vlada se je kot odgovor na te izzive lotila načrta reform, ki zajema fiskalno konsolidacijo, reformo pokojninskega sistema, prestrukturiranje hranilnic ter reforme trga dela in proizvodov. |
| --- | --- |

(7)

Špansko gospodarstvo je kriza močno prizadela in se je v obdobju 2008–2009 močno prilagodilo. Realni BDP se je med začetkom leta 2008 in koncem leta 2010 zmanjšal za 4,3 %, zaposlovanje pa se je zmanjšalo za več kot 10 %. Posledično se je stopnja brezposelnosti na koncu leta 2010 povišala na 20,1 %, kar je najvišja stopnja brezposelnosti v EU. Recesija v Španiji je najbolj prizadela mlade (41,6 % stopnja brezposelnosti) in manj izobražene delavce (26,4 % stopnja brezposelnosti). Donosnost v zvezi z državnim dolgom se je povečala v kontekstu negativnega razvoja javnega dolga v evroobmočju in bančni sistem, zlasti hranilnice, so se znašle pod pritiskom, ko je počil nepremičninski balon in se je gradbeni sektor močno zmanjšal. Absorbiranje velikih makroekonomskih neravnovesij, ki so se okrepila v obdobju razcveta, se bo še nekaj časa nadaljevalo. Španska vlada se je kot odgovor na te izzive lotila načrta reform, ki zajema fiskalno konsolidacijo, reformo pokojninskega sistema, prestrukturiranje hranilnic ter reforme trga dela in proizvodov.

| (8) | Na podlagi ocene posodobljene različice programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 je Svet mnenja, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu za stabilnost, optimističen za leti 2011 in 2012. V skladu s programom za stabilnost naj bi se proračunski primanjkljaj do leta 2013 zmanjšal pod referenčno vrednost, ki znaša 3 % BDP, kar je v skladu s priporočili Sveta iz aprila 2009, leta 2014 pa naj bi se primanjkljaj nadalje zmanjšal na 2,1 % BDP. Program za stabilnost ne predvideva, da bo v programskem obdobju dosežen srednjeročni cilj, ki ostaja uravnotežen proračun. Ta potek prilagoditve je na splošno primeren. Letno povprečno izboljšanje strukturnega salda znaša v letih 2010–2013 v skladu s priporočilom Sveta 1,5 % BDP, leta 2014 pa dodatnega 0,3 % BDP. Predvideva se, da se bo razmerje med dolgom in BDP povečalo s 60,1 % BDP leta 2010 na 69,3 % leta 2013 in nekoliko zmanjšalo leta 2014. Pri poteku konsolidacije obstajajo glede temeljnih makroekonomskih predpostavk negativna tveganja, prav tako tudi pri upoštevanju proračunskih ciljev na regionalni ravni. Regije zajemajo velik delež skupnih javnih odhodkov in 9 od 17 jih je leta 2010 prekoračilo svoje fiskalne cilje. Vendar so bili mehanizmi za nadzor primanjkljaja in dolga za regionalne vlade okrepljeni in španska vlada se je zavezala, da bo sprejela dodatne ukrepe, če bo to potrebno za doseganje proračunskih ciljev. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi ocene posodobljene različice programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 je Svet mnenja, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu za stabilnost, optimističen za leti 2011 in 2012. V skladu s programom za stabilnost naj bi se proračunski primanjkljaj do leta 2013 zmanjšal pod referenčno vrednost, ki znaša 3 % BDP, kar je v skladu s priporočili Sveta iz aprila 2009, leta 2014 pa naj bi se primanjkljaj nadalje zmanjšal na 2,1 % BDP. Program za stabilnost ne predvideva, da bo v programskem obdobju dosežen srednjeročni cilj, ki ostaja uravnotežen proračun. Ta potek prilagoditve je na splošno primeren. Letno povprečno izboljšanje strukturnega salda znaša v letih 2010–2013 v skladu s priporočilom Sveta 1,5 % BDP, leta 2014 pa dodatnega 0,3 % BDP. Predvideva se, da se bo razmerje med dolgom in BDP povečalo s 60,1 % BDP leta 2010 na 69,3 % leta 2013 in nekoliko zmanjšalo leta 2014. Pri poteku konsolidacije obstajajo glede temeljnih makroekonomskih predpostavk negativna tveganja, prav tako tudi pri upoštevanju proračunskih ciljev na regionalni ravni. Regije zajemajo velik delež skupnih javnih odhodkov in 9 od 17 jih je leta 2010 prekoračilo svoje fiskalne cilje. Vendar so bili mehanizmi za nadzor primanjkljaja in dolga za regionalne vlade okrepljeni in španska vlada se je zavezala, da bo sprejela dodatne ukrepe, če bo to potrebno za doseganje proračunskih ciljev.

| (9) | Da bi bila leta 2011 in 2012 dosežena predvidena fiskalna konsolidacija, je treba strogo uporabljati mehanizme za nadzor primanjkljaja in dolga, ki so bili uvedeni za regionalne vlade. Za doseganje proračunskih ciljev, če bo makroekonomski in proračunski razvoj v letih 2011 in 2012 slabši od pričakovanega, bodo potrebni dodatni ukrepi, za katere se je španska vlada zavezala, da jih bo sprejela. Načrt pregleda odhodkov za leto 2013 vsebuje nekaj ukrepov, da bi podprli proračunske cilje. V skladu z zadnjo oceno Komisije se zdijo tveganja v zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ visoka. |
| --- | --- |

(9)

Da bi bila leta 2011 in 2012 dosežena predvidena fiskalna konsolidacija, je treba strogo uporabljati mehanizme za nadzor primanjkljaja in dolga, ki so bili uvedeni za regionalne vlade. Za doseganje proračunskih ciljev, če bo makroekonomski in proračunski razvoj v letih 2011 in 2012 slabši od pričakovanega, bodo potrebni dodatni ukrepi, za katere se je španska vlada zavezala, da jih bo sprejela. Načrt pregleda odhodkov za leto 2013 vsebuje nekaj ukrepov, da bi podprli proračunske cilje. V skladu z zadnjo oceno Komisije se zdijo tveganja v zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ visoka.

| (10) | Srednjeročni proračunski okvir v Španiji je bil ključnega pomena za spodbujanje večletnega fiskalnega načrtovanja in kaže na splošno dobre rezultate. Vendar je kriza postavila ta okvir na preizkušnjo ter pokazala potrebo po nadaljnji krepitvi fiskalne stabilnosti in preventivnega vidika fiskalne politike. To bi okrepila uvedba pravila glede porabe, ki temelji na srednjeročni nominalni rasti BDP v skladu z novim okvirom gospodarskega upravljanja EU. Pravilo, ki so ga v programu za stabilnost navedli španski organi, bi bil avtomatsko zavezujoč za centralno oblast in lokalne oblasti. Vlada tudi načrtuje, da si bo prizadevala za soglasje znotraj Sveta za fiskalno in finančno politiko glede uporabe pravila v avtonomnih skupnostih. |
| --- | --- |

(10)

Srednjeročni proračunski okvir v Španiji je bil ključnega pomena za spodbujanje večletnega fiskalnega načrtovanja in kaže na splošno dobre rezultate. Vendar je kriza postavila ta okvir na preizkušnjo ter pokazala potrebo po nadaljnji krepitvi fiskalne stabilnosti in preventivnega vidika fiskalne politike. To bi okrepila uvedba pravila glede porabe, ki temelji na srednjeročni nominalni rasti BDP v skladu z novim okvirom gospodarskega upravljanja EU. Pravilo, ki so ga v programu za stabilnost navedli španski organi, bi bil avtomatsko zavezujoč za centralno oblast in lokalne oblasti. Vlada tudi načrtuje, da si bo prizadevala za soglasje znotraj Sveta za fiskalno in finančno politiko glede uporabe pravila v avtonomnih skupnostih.

| (11) | Brez reform bi bil verjeten dolgoročen vpliv staranja prebivalstva na španski javni proračun višji od povprečja v EU. Razlog je predvsem veliko povečanje odhodkov za pokojnine kot deleža BDP, do katerega bo predvidoma prišlo v prihodnjih desetletjih. Dolgoročno bo staranje prebivalstva privedlo do znatnega povečanja števila upokojencev na enega delavca. Predlog španske vlade za pokojninsko reformo, ki je bil sprejet v dogovoru s socialnimi partnerji, bo znatno pomagal izboljšati fiskalno vzdržnost in povečati spodbude za udeležbo na trgu dela. Vendar mora reformo odobriti še parlament in se lahko v manjšem obsegu še vedno spremeni. |
| --- | --- |

(11)

Brez reform bi bil verjeten dolgoročen vpliv staranja prebivalstva na španski javni proračun višji od povprečja v EU. Razlog je predvsem veliko povečanje odhodkov za pokojnine kot deleža BDP, do katerega bo predvidoma prišlo v prihodnjih desetletjih. Dolgoročno bo staranje prebivalstva privedlo do znatnega povečanja števila upokojencev na enega delavca. Predlog španske vlade za pokojninsko reformo, ki je bil sprejet v dogovoru s socialnimi partnerji, bo znatno pomagal izboljšati fiskalno vzdržnost in povečati spodbude za udeležbo na trgu dela. Vendar mora reformo odobriti še parlament in se lahko v manjšem obsegu še vedno spremeni.

| (12) | Španija je odločno ukrepala za okrepitev svojega bančnega sistema z zagotavljanjem javne podpore in sprejetjem ukrepov za prestrukturiranje hranilnic, okrepitev solventnosti bank in izboljšanje preglednosti njihovih bilanc stanja. Sektor je posledično bil predmet opazne konsolidacije, predvsem med hranilnicami, s pozitivnimi rezultati glede na povprečno velikost institucij, zmanjšanje odvečnih zmogljivosti glede na podružnice in zaposlovanje, okrepitev bilanc stanja, dokapitalizacije in izboljšanje učinkovitosti in dobičkonosnosti. Nedavna zakonodaja se nanaša na probleme, ki so nastali zaradi vloge lokalnih oblasti pri upravljanju hranilnic, saj večina prenaša svoja sredstva in obveznosti na komercialne banke. Španska vlada se je zavezala, da bo večji del prestrukturiranja končala do konca septembra 2011. Naslednji krog stresnih testov bo ponovno imel najvišjo pokritost v EU. |
| --- | --- |

(12)

Španija je odločno ukrepala za okrepitev svojega bančnega sistema z zagotavljanjem javne podpore in sprejetjem ukrepov za prestrukturiranje hranilnic, okrepitev solventnosti bank in izboljšanje preglednosti njihovih bilanc stanja. Sektor je posledično bil predmet opazne konsolidacije, predvsem med hranilnicami, s pozitivnimi rezultati glede na povprečno velikost institucij, zmanjšanje odvečnih zmogljivosti glede na podružnice in zaposlovanje, okrepitev bilanc stanja, dokapitalizacije in izboljšanje učinkovitosti in dobičkonosnosti. Nedavna zakonodaja se nanaša na probleme, ki so nastali zaradi vloge lokalnih oblasti pri upravljanju hranilnic, saj večina prenaša svoja sredstva in obveznosti na komercialne banke. Španska vlada se je zavezala, da bo večji del prestrukturiranja končala do konca septembra 2011. Naslednji krog stresnih testov bo ponovno imel najvišjo pokritost v EU.

| (13) | Reformo trga dela v Španiji, ki trenutno poteka, mora spremljati revizija sedanjega togega sistema kolektivnih pogajanj. Prevlada regionalnih dogovorov in dogovorov v industriji pušča malo manevrskega prostora za pogajanja na ravni podjetij. Avtomatsko podaljšanje kolektivnih pogodb, veljavnost neobnovljivih pogodb in uporaba klavzul o ex-post indeksaciji zaradi inflacije prispevajo k nespremenljivosti plač in preprečujejo prožnost plač, ki je potrebna za pospešitev gospodarske prilagoditve in ponovno vzpostavitev konkurenčnosti. Španska vlada je od socialnih partnerjev zahtevala, da se spomladi 2011 dogovorijo o reformi sistema kolektivnih pogajanj. Vlada je zaradi neobstoja dogovora 10. junija sprejela kraljevi zakon, ki je začel takoj veljati, a ga mora potrditi še parlament. |
| --- | --- |

(13)

Reformo trga dela v Španiji, ki trenutno poteka, mora spremljati revizija sedanjega togega sistema kolektivnih pogajanj. Prevlada regionalnih dogovorov in dogovorov v industriji pušča malo manevrskega prostora za pogajanja na ravni podjetij. Avtomatsko podaljšanje kolektivnih pogodb, veljavnost neobnovljivih pogodb in uporaba klavzul o ex-post indeksaciji zaradi inflacije prispevajo k nespremenljivosti plač in preprečujejo prožnost plač, ki je potrebna za pospešitev gospodarske prilagoditve in ponovno vzpostavitev konkurenčnosti. Španska vlada je od socialnih partnerjev zahtevala, da se spomladi 2011 dogovorijo o reformi sistema kolektivnih pogajanj. Vlada je zaradi neobstoja dogovora 10. junija sprejela kraljevi zakon, ki je začel takoj veljati, a ga mora potrditi še parlament.

| (14) | Zaradi zelo visoke brezposelnosti je Španija z zakonom iz septembra 2010 začela reformo trga dela. Namen zakona je zmanjšati dvojnost na trgu dela in brezposelnost mladih, povečati zaposljivost ranljivih skupin, povečati prožnost na ravni podjetij ter izboljšati učinkovitost posredovanja dela na trgu. Februarja 2011 sprejeta reforma aktivnih politik trga dela, ki je vključevala tudi ukrepe za okrepitev svetovalne in vodilne vloge služb za zaposlovanje ter njihovo usklajevanje na nacionalnih in regionalnih ravneh. Na tej stopnji je prezgodaj za celovito oceno, ali reforma zadostuje za zmanjšanje segmentacije ter zmanjšanje brezposelnosti mladih in dolgotrajne brezposelnosti, saj nekateri ukrepi še niso operativni. Španska vlada se je zavezala, da bo do oktobra 2011 sprejela dodatne ukrepe. |
| --- | --- |

(14)

Zaradi zelo visoke brezposelnosti je Španija z zakonom iz septembra 2010 začela reformo trga dela. Namen zakona je zmanjšati dvojnost na trgu dela in brezposelnost mladih, povečati zaposljivost ranljivih skupin, povečati prožnost na ravni podjetij ter izboljšati učinkovitost posredovanja dela na trgu. Februarja 2011 sprejeta reforma aktivnih politik trga dela, ki je vključevala tudi ukrepe za okrepitev svetovalne in vodilne vloge služb za zaposlovanje ter njihovo usklajevanje na nacionalnih in regionalnih ravneh. Na tej stopnji je prezgodaj za celovito oceno, ali reforma zadostuje za zmanjšanje segmentacije ter zmanjšanje brezposelnosti mladih in dolgotrajne brezposelnosti, saj nekateri ukrepi še niso operativni. Španska vlada se je zavezala, da bo do oktobra 2011 sprejela dodatne ukrepe.

| (15) | V Španiji se je cenovna in stroškovna konkurenčnost zmanjšala, čeprav kaže razmeroma dobro delovanje glede na delež izvoznega trga, ki se je med in po krizi okrepil. Višja rast plač skupaj z nižjo rastjo produktivnosti kot v euroobmočju in pomanjkanje konkurence na nekaterih trgih proizvodov so prispevali k vedno višji inflaciji v Španiji. Iskanje možnosti za izboljšanje davčne učinkovitosti bi lahko pripomoglo k temu, da se poveča konkurenčnost. K povečanju konkurenčnosti bi pripomogla nadaljnja okrepitev konkurence na trgih proizvodov in sprejetje reforme sistema kolektivnega pogajanja za zagotavljanje, da je rast plač bolje prilagojena spremembam produktivnosti. |
| --- | --- |

(15)

V Španiji se je cenovna in stroškovna konkurenčnost zmanjšala, čeprav kaže razmeroma dobro delovanje glede na delež izvoznega trga, ki se je med in po krizi okrepil. Višja rast plač skupaj z nižjo rastjo produktivnosti kot v euroobmočju in pomanjkanje konkurence na nekaterih trgih proizvodov so prispevali k vedno višji inflaciji v Španiji. Iskanje možnosti za izboljšanje davčne učinkovitosti bi lahko pripomoglo k temu, da se poveča konkurenčnost. K povečanju konkurenčnosti bi pripomogla nadaljnja okrepitev konkurence na trgih proizvodov in sprejetje reforme sistema kolektivnega pogajanja za zagotavljanje, da je rast plač bolje prilagojena spremembam produktivnosti.

| (16) | Še zlasti je vzrok za zaskrbljenost visoka raven zgodnjega opuščanja šolanja v Španiji (31,2 % leta 2009), saj zmanjšuje velikost usposobljene delovne sile, vpliva na zaposlitvene možnosti zadevnih posameznikov in zmanjšuje potencialno rast. Zakon o trajnostnem gospodarstvu, sprejet 15. februarja 2011, vključuje ukrepe, namenjene povečanju kakovosti in količine človeškega kapitala z izobraževanjem in poklicnim usposabljanjem. Vendar je uspešnost novih ukrepov za preprečevanje zgodnjih opustitev šolanja in izboljšanje poklicnega usposabljanja negotova in njihovo izvajanje na vseh ravneh upravljanja se bo morda izkazalo za zahtevno. |
| --- | --- |

(16)

Še zlasti je vzrok za zaskrbljenost visoka raven zgodnjega opuščanja šolanja v Španiji (31,2 % leta 2009), saj zmanjšuje velikost usposobljene delovne sile, vpliva na zaposlitvene možnosti zadevnih posameznikov in zmanjšuje potencialno rast. Zakon o trajnostnem gospodarstvu, sprejet 15. februarja 2011, vključuje ukrepe, namenjene povečanju kakovosti in količine človeškega kapitala z izobraževanjem in poklicnim usposabljanjem. Vendar je uspešnost novih ukrepov za preprečevanje zgodnjih opustitev šolanja in izboljšanje poklicnega usposabljanja negotova in njihovo izvajanje na vseh ravneh upravljanja se bo morda izkazalo za zahtevno.

| (17) | Španija je znatno napredovala pri izboljšanju pogojev za konkurenco na trgih proizvodov in storitev, saj je začela odpravljati enega od vzrokov za šibko rast produktivnosti. Prenos direktive o storitvah v zakonodajo v Španiji dobro in ambiciozno napreduje, vendar je treba nadalje odpreti sektor strokovnih storitev. Zakon o trajnostnem gospodarstvu vključuje široko vrsto ukrepov za izboljšanje poslovnega okolja, okrepitev konkurence in spodbujanje okoljske trajnosti. Uspešno izvajanje zahteva nadaljnja prizadevanja na vseh ravneh upravljanja in primerno usklajenost. |
| --- | --- |

(17)

Španija je znatno napredovala pri izboljšanju pogojev za konkurenco na trgih proizvodov in storitev, saj je začela odpravljati enega od vzrokov za šibko rast produktivnosti. Prenos direktive o storitvah v zakonodajo v Španiji dobro in ambiciozno napreduje, vendar je treba nadalje odpreti sektor strokovnih storitev. Zakon o trajnostnem gospodarstvu vključuje široko vrsto ukrepov za izboljšanje poslovnega okolja, okrepitev konkurence in spodbujanje okoljske trajnosti. Uspešno izvajanje zahteva nadaljnja prizadevanja na vseh ravneh upravljanja in primerno usklajenost.

| (18) | Španija je v okviru pakta „euro plus“ sprejela številne zaveze. Kar zadeva fiskalno področje, se Španija zavezuje, da bo sprejela pravilo o odhodkih, da bi okrepila fiskalno stabilnost in tako vzdržnost javnih financ. Da bi okrepila finančno stabilnost, se je Španija zavezala, da bo pred 30. septembrom zaključila postopek prestrukturiranja finančnega sektorja. Ukrepi glede zaposlovanja se osredotočajo na izvedbene akte o aktivnih politikah na trgu dela in določbe na področju poklicnega usposabljanja ter obravnavajo neformalno zaposlovanje. Ukrepi glede konkurenčnosti se osredotočajo na reformo sistema kolektivnih pogajanj, regulirane poklice, ustanovitev svetovalnega odbora za konkurenčnost in reformo stečajne zakonodaje. Zgoraj navedene zaveze se nanašajo na vsa štiri področja pakta. Predstavljajo nadaljevanje programa reform, ki trenutno poteka, in dodajajo zavezujoč časovni okvir za izvedbo določenih reform ter zagotavljajo, da se reforme, ki se že izvajajo, izvajajo v celoti. Te zaveze so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih. |
| --- | --- |

(18)

Španija je v okviru pakta „euro plus“ sprejela številne zaveze. Kar zadeva fiskalno področje, se Španija zavezuje, da bo sprejela pravilo o odhodkih, da bi okrepila fiskalno stabilnost in tako vzdržnost javnih financ. Da bi okrepila finančno stabilnost, se je Španija zavezala, da bo pred 30. septembrom zaključila postopek prestrukturiranja finančnega sektorja. Ukrepi glede zaposlovanja se osredotočajo na izvedbene akte o aktivnih politikah na trgu dela in določbe na področju poklicnega usposabljanja ter obravnavajo neformalno zaposlovanje. Ukrepi glede konkurenčnosti se osredotočajo na reformo sistema kolektivnih pogajanj, regulirane poklice, ustanovitev svetovalnega odbora za konkurenčnost in reformo stečajne zakonodaje. Zgoraj navedene zaveze se nanašajo na vsa štiri področja pakta. Predstavljajo nadaljevanje programa reform, ki trenutno poteka, in dodajajo zavezujoč časovni okvir za izvedbo določenih reform ter zagotavljajo, da se reforme, ki se že izvajajo, izvajajo v celoti. Te zaveze so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.

| (19) | Komisija je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform, vključno z zavezami pakta „euro plus“. Zaradi potrebe po okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja EU z zagotavljanjem prispevka EU k prihodnjim nacionalnim odločitvam vključiti EU raven, je Komisija upoštevala tako njihov pomen za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Španiji kot tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. V skladu s tem je Komisija mnenja, da je španska vlada oblikovala načrte za fiskalno konsolidacijo v skladu z zahtevanimi cilji, vendar nekatera negativna tveganja ostajajo. Rast javnih odhodkov bi morala biti pod stopnjo srednjeročne rasti BDP in treba je sprejeti pokojninsko reformo. Nadaljnji ukrepi v letih 2011–2012 bi se morali osredotočati na zagotavljanje stabilnosti finančnega sistema (preko dokončanja prestrukturiranja in konsolidacije hranilnic) in okrepitev domačih virov rasti, in sicer z odpravljanjem sedanje povečane brezposelnosti, zlasti z reformo kolektivnih pogajanj in nadaljnjim izvajanjem reform, ki trenutno potekajo na trgu dela, ter natančnim spremljanjem in ocenjevanjem uspešnosti teh reform. Storitveni sektor, stroke in poklice bi bilo treba odpreti večji konkurenci ter zmanjšati upravno breme za podjetja. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform, vključno z zavezami pakta „euro plus“. Zaradi potrebe po okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja EU z zagotavljanjem prispevka EU k prihodnjim nacionalnim odločitvam vključiti EU raven, je Komisija upoštevala tako njihov pomen za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Španiji kot tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. V skladu s tem je Komisija mnenja, da je španska vlada oblikovala načrte za fiskalno konsolidacijo v skladu z zahtevanimi cilji, vendar nekatera negativna tveganja ostajajo. Rast javnih odhodkov bi morala biti pod stopnjo srednjeročne rasti BDP in treba je sprejeti pokojninsko reformo. Nadaljnji ukrepi v letih 2011–2012 bi se morali osredotočati na zagotavljanje stabilnosti finančnega sistema (preko dokončanja prestrukturiranja in konsolidacije hranilnic) in okrepitev domačih virov rasti, in sicer z odpravljanjem sedanje povečane brezposelnosti, zlasti z reformo kolektivnih pogajanj in nadaljnjim izvajanjem reform, ki trenutno potekajo na trgu dela, ter natančnim spremljanjem in ocenjevanjem uspešnosti teh reform. Storitveni sektor, stroke in poklice bi bilo treba odpreti večji konkurenci ter zmanjšati upravno breme za podjetja.

| (20) | Glede na to oceno in ob upoštevanju priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. junija 2010 je Svet preučil posodobljeno različico programa za stabilnost Španije za leto 2011, njegovo mnenje (3) pa je zlasti odraženo v njegovem priporočilu (1) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet preučil nacionalni program reform Španije – |
| --- | --- |

(20)

Glede na to oceno in ob upoštevanju priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. junija 2010 je Svet preučil posodobljeno različico programa za stabilnost Španije za leto 2011, njegovo mnenje (3) pa je zlasti odraženo v njegovem priporočilu (1) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet preučil nacionalni program reform Španije –

PRIPOROČA, da Španija v obdobju 2011–2012 sprejme naslednje ukrepe:

| 1. | Izvede proračunsko strategijo v letih 2011 in 2012, popravi čezmejni primanjkljaj v letu 2013 v skladu s priporočilom Sveta na podlagi postopka v zvezi s čezmejnim primanjkljajem ter zagotovi doseganje ciljnih primanjkljajev na vseh ravneh upravljanja, vključno s strogo uporabo obstoječih mehanizmov za nadzor primanjkljaja in dolga za regionalne vlade; sprejme nadaljnje ukrepe, če proračunski in gospodarski razvoj ne bosta takšna, kot se pričakuje; izkoristi vsako priložnost, vključno z boljšimi gospodarskimi pogoji, za pospešitev zmanjšanja primanjkljaja; določi konkretne ukrepe, da bi v celoti podprla cilje za leti 2013 in 2014, kar naj bi visoki delež javnega dolga pripeljajo na pot zniževanja, ter zagotovi primeren napredek v smeri srednjeročnega cilja. Obdrži rast javnih odhodkov pod stopnjo srednjeročne rasti BDP, tako da, kot je predvideno, na vseh ravneh upravljanja uvede zavezujoče pravilo o odhodkih. Nadalje izboljša zagotavljanje informacij v zvezi s proračuni regionalnih in lokalnih oblasti in njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

1.

Izvede proračunsko strategijo v letih 2011 in 2012, popravi čezmejni primanjkljaj v letu 2013 v skladu s priporočilom Sveta na podlagi postopka v zvezi s čezmejnim primanjkljajem ter zagotovi doseganje ciljnih primanjkljajev na vseh ravneh upravljanja, vključno s strogo uporabo obstoječih mehanizmov za nadzor primanjkljaja in dolga za regionalne vlade; sprejme nadaljnje ukrepe, če proračunski in gospodarski razvoj ne bosta takšna, kot se pričakuje; izkoristi vsako priložnost, vključno z boljšimi gospodarskimi pogoji, za pospešitev zmanjšanja primanjkljaja; določi konkretne ukrepe, da bi v celoti podprla cilje za leti 2013 in 2014, kar naj bi visoki delež javnega dolga pripeljajo na pot zniževanja, ter zagotovi primeren napredek v smeri srednjeročnega cilja. Obdrži rast javnih odhodkov pod stopnjo srednjeročne rasti BDP, tako da, kot je predvideno, na vseh ravneh upravljanja uvede zavezujoče pravilo o odhodkih. Nadalje izboljša zagotavljanje informacij v zvezi s proračuni regionalnih in lokalnih oblasti in njihovo izvajanje.

| 2. | Kot je načrtovano, sprejme predlagano pokojninsko reformo, da se zviša zakonsko določena upokojitvena starost in poveča število delovnih let za izračun pokojnin; kot je načrtovano, redno pregleduje dejavnike pokojnin v skladu s spremembami pričakovane življenjske dobe in razvije nadaljnje ukrepe za izboljšanje vseživljenjskega učenja za starejše delavce. |
| --- | --- |

2.

Kot je načrtovano, sprejme predlagano pokojninsko reformo, da se zviša zakonsko določena upokojitvena starost in poveča število delovnih let za izračun pokojnin; kot je načrtovano, redno pregleduje dejavnike pokojnin v skladu s spremembami pričakovane življenjske dobe in razvije nadaljnje ukrepe za izboljšanje vseživljenjskega učenja za starejše delavce.

| 3. | Tesno spremlja prestrukturiranje finančnega sektorja, zlasti hranilnic, z namenom, da se, kot je predvideno, zaključi do 30. septembra 2011. |
| --- | --- |

3.

Tesno spremlja prestrukturiranje finančnega sektorja, zlasti hranilnic, z namenom, da se, kot je predvideno, zaključi do 30. septembra 2011.

| 4. | Razišče možnosti za izboljšanje učinkovitosti davčnega sistema, na primer s premikom od dela v smeri potrošnje in okoljskih davkov ob zagotavljanju načrtov fiskalne konsolidacije. |
| --- | --- |

4.

Razišče možnosti za izboljšanje učinkovitosti davčnega sistema, na primer s premikom od dela v smeri potrošnje in okoljskih davkov ob zagotavljanju načrtov fiskalne konsolidacije.

| 5. | Po posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalno prakso dokonča sprejetje in nadaljuje z izvajanjem celovite reforme postopka kolektivnega pogajanja in sistema indeksacije plač, da se zagotovi boljša prilagojenost rasti plač razvoju produktivnosti ter pogojem na lokalni ravni in ravni podjetij ter da se podjetjem omogoči dovolj fleksibilnosti, da delovne pogoje navznoter prilagodijo spremembam v gospodarskem okolju. |
| --- | --- |

5.

Po posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalno prakso dokonča sprejetje in nadaljuje z izvajanjem celovite reforme postopka kolektivnega pogajanja in sistema indeksacije plač, da se zagotovi boljša prilagojenost rasti plač razvoju produktivnosti ter pogojem na lokalni ravni in ravni podjetij ter da se podjetjem omogoči dovolj fleksibilnosti, da delovne pogoje navznoter prilagodijo spremembam v gospodarskem okolju.

| 6. | Do konca leta 2011 oceni vplive reform trga dela iz septembra 2010 in reforme aktivnih politik na trgu dela iz februarja 2011, ki jih po potrebi spremljajo predlogi za nadaljnje reforme za zmanjšanje segmentacije na trgu dela in za izboljšanje zaposlitvenih priložnosti za mlade; zagotovi tesno spremljanje uspešnosti ukrepov, določenih v nacionalnem programu reform, da se zmanjša zgodnje opuščanje šolanja, vključno s preventivnimi politikami, ter olajša prehod k poklicnemu izobraževanju in usposabljanju. |
| --- | --- |

6.

Do konca leta 2011 oceni vplive reform trga dela iz septembra 2010 in reforme aktivnih politik na trgu dela iz februarja 2011, ki jih po potrebi spremljajo predlogi za nadaljnje reforme za zmanjšanje segmentacije na trgu dela in za izboljšanje zaposlitvenih priložnosti za mlade; zagotovi tesno spremljanje uspešnosti ukrepov, določenih v nacionalnem programu reform, da se zmanjša zgodnje opuščanje šolanja, vključno s preventivnimi politikami, ter olajša prehod k poklicnemu izobraževanju in usposabljanju.

| 7. | Nadalje odpre sektor strokovnih storitev in sprejme načrtovano zakonodajo, z namenom, da preoblikuje regulativni okvir in odstrani sedanje omejitve za konkurenco, učinkovitost in inovacije; izvaja zakon o trajnostnem gospodarstvu, zlasti ukrepe, namenjene izboljšanju poslovnega okolja in okrepitvi konkurence na trgih proizvodov in storitev na vseh ravneh upravljanja; ter izboljša usklajenost med regionalnimi in nacionalnimi upravami, da se zmanjša upravno breme za podjetja. |
| --- | --- |

7.

Nadalje odpre sektor strokovnih storitev in sprejme načrtovano zakonodajo, z namenom, da preoblikuje regulativni okvir in odstrani sedanje omejitve za konkurenco, učinkovitost in inovacije; izvaja zakon o trajnostnem gospodarstvu, zlasti ukrepe, namenjene izboljšanju poslovnega okolja in okrepitvi konkurence na trgih proizvodov in storitev na vseh ravneh upravljanja; ter izboljša usklajenost med regionalnimi in nacionalnimi upravami, da se zmanjša upravno breme za podjetja.

V Bruslju, 12. julija 2011

Za Svet

Predsednik

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

2

(3)  Predvideno v členu 5(3) Uredbe (ES) št. 1466/97.

3

---

| 19.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/5

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2011

v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2011 in mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnem programu Češke za obdobje 2011–2014

2011/C 212/02

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

| (2) | Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za zaposlovalne politike držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za zaposlovalne politike držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

| (3) | Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla ekonomskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla ekonomskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

| (4) | Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostnem obravnavanju ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostnem obravnavanju ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (5) | Češka je 29. aprila 2011 predložila nacionalni program reform za leto 2011, 5. maja 2011 pa še leta 2011 posodobljeno različico konvergenčnega programa za obdobje 2011–2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. |
| --- | --- |

(5)

Češka je 29. aprila 2011 predložila nacionalni program reform za leto 2011, 5. maja 2011 pa še leta 2011 posodobljeno različico konvergenčnega programa za obdobje 2011–2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

| (6) | Svetovna finančna kriza je zaradi velike trgovinske odprtosti češkega gospodarstva močno prizadela rast BDP in dvignila brezposelnost na Češkem. Realni BDP je v letu 2009 padel za 4,1 %, kot posledica padca izvoza in domačih naložb. Stopnja brezposelnosti je znatno narastla s 4,4 % v letu 2008 na 7,3 % v letu 2010, stopnja zaposlovanja pa je padla za 2 odstotni točki med letoma 2008 in 2010. Vendar sta visoka stopnja izpostavljenosti mednarodni trgovini in hitro okrevanje glavnih trgovskih partnerjev Češke tudi olajšala hiter povratek na 2,3 % stopnjo realne rasti BDP v letu 2010 in bosta še naprej podpirala zmerno izboljšanje. |
| --- | --- |

(6)

Svetovna finančna kriza je zaradi velike trgovinske odprtosti češkega gospodarstva močno prizadela rast BDP in dvignila brezposelnost na Češkem. Realni BDP je v letu 2009 padel za 4,1 %, kot posledica padca izvoza in domačih naložb. Stopnja brezposelnosti je znatno narastla s 4,4 % v letu 2008 na 7,3 % v letu 2010, stopnja zaposlovanja pa je padla za 2 odstotni točki med letoma 2008 in 2010. Vendar sta visoka stopnja izpostavljenosti mednarodni trgovini in hitro okrevanje glavnih trgovskih partnerjev Češke tudi olajšala hiter povratek na 2,3 % stopnjo realne rasti BDP v letu 2010 in bosta še naprej podpirala zmerno izboljšanje.

| (7) | Na podlagi ocene posodobljene različice konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 je Svet mnenja, da so makroekonomske predpostavke, na katerih temelji konvergenčni program, za prvi dve leti programa verjetne, za naslednja leta pa optimistične, če se jih primerja s srednjeročnimi napovedmi Komisije potencialne proizvodnje v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo. Konvergenčni program temelji na nižji pričakovani rasti za leto 2012 v primerjavi s pomladansko napovedjo služb Komisije iz leta 2011, v glavnem zaradi nadaljnjega dolgotrajnega zmanjšanja realnih odhodkov državne porabe, ki pa ni upoštevano v napovedi služb Komisije za leto 2012, ob predpostavki, da se politika ne bo spremenila. Konvergenčni program predvideva zmanjšanje splošnega javnofinančnega primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2013 in nadalje do 1,9 % BDP v letu 2014. Načrtovana konsolidacija temelji predvsem na omejevanju odhodkov. Predlagani ukrepi na splošno zadoščajo za doseg cilja v letu 2013, kot je priporočil Svet, vendar obstajajo tveganja za dejanski proračunski rezultat ukrepov, kot so predstavljeni v konvergenčnem programu. Poleg tega se zdi, da je doseganje ciljev v zadnjih letih konvergenčnega programa v glavnem odvisno od ugodnih cikličnih razmer in nadaljnjega povečanja učinkovitosti javne uprave, kar bo mogoče vse težje uresničiti. Predvideno je, da bo srednjeročni proračunski cilj dosežen po koncu konvergenčnega programa. Povprečni letni fiskalni napor v obdobju 2010–2013 je nekoliko nižji od vrednosti 1 % BDP, ki jo v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem z dne 2. decembra 2009 priporoča Svet. |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi ocene posodobljene različice konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 je Svet mnenja, da so makroekonomske predpostavke, na katerih temelji konvergenčni program, za prvi dve leti programa verjetne, za naslednja leta pa optimistične, če se jih primerja s srednjeročnimi napovedmi Komisije potencialne proizvodnje v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo. Konvergenčni program temelji na nižji pričakovani rasti za leto 2012 v primerjavi s pomladansko napovedjo služb Komisije iz leta 2011, v glavnem zaradi nadaljnjega dolgotrajnega zmanjšanja realnih odhodkov državne porabe, ki pa ni upoštevano v napovedi služb Komisije za leto 2012, ob predpostavki, da se politika ne bo spremenila. Konvergenčni program predvideva zmanjšanje splošnega javnofinančnega primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2013 in nadalje do 1,9 % BDP v letu 2014. Načrtovana konsolidacija temelji predvsem na omejevanju odhodkov. Predlagani ukrepi na splošno zadoščajo za doseg cilja v letu 2013, kot je priporočil Svet, vendar obstajajo tveganja za dejanski proračunski rezultat ukrepov, kot so predstavljeni v konvergenčnem programu. Poleg tega se zdi, da je doseganje ciljev v zadnjih letih konvergenčnega programa v glavnem odvisno od ugodnih cikličnih razmer in nadaljnjega povečanja učinkovitosti javne uprave, kar bo mogoče vse težje uresničiti. Predvideno je, da bo srednjeročni proračunski cilj dosežen po koncu konvergenčnega programa. Povprečni letni fiskalni napor v obdobju 2010–2013 je nekoliko nižji od vrednosti 1 % BDP, ki jo v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem z dne 2. decembra 2009 priporoča Svet.

| (8) | V konvergenčnem programu je določen jasen cilj, da se primanjkljaj v javnih financah do leta 2013 zmanjša pod vrednost 3 % BDP. Izziv bo zagotoviti, da ukrepi, na katerih temelji pot zmanjšanja primanjkljaja v letih 2011–2013, kot tudi v letih po tem, ne ogrozijo dolgoročne rasti, zlasti z zagotavljanjem odhodkov na področju izobraževanja ter javne raziskave in razvoj, in da ti ukrepi zagotovijo ustrezno rezervo za povečanja odhodkov zaradi demografskega razvoja. |
| --- | --- |

(8)

V konvergenčnem programu je določen jasen cilj, da se primanjkljaj v javnih financah do leta 2013 zmanjša pod vrednost 3 % BDP. Izziv bo zagotoviti, da ukrepi, na katerih temelji pot zmanjšanja primanjkljaja v letih 2011–2013, kot tudi v letih po tem, ne ogrozijo dolgoročne rasti, zlasti z zagotavljanjem odhodkov na področju izobraževanja ter javne raziskave in razvoj, in da ti ukrepi zagotovijo ustrezno rezervo za povečanja odhodkov zaradi demografskega razvoja.

| (9) | Strategija proračunske konsolidacije zajema ukrepe, ki vplivajo na prihodke iz DDV: nižja stopnja DDV se bo po načrtih dvignila v letih 2012 in 2013, medtem ko se bo višja stopnja znižala v letu 2013. Vlada namerava tudi povečati število podjetij, ki so zavezanci za DDV od leta 2013. V skladu s konvergenčnim programom bi te spremembe morale povzročiti dvig davčnih prihodkov za 0,7 % BDP v letu 2012 in nato za 0,1 % BDP v letu 2013. Poleg tega se zdi, da obstajajo nadaljnje možnosti za povečanje prihodkov iz posrednih davkov, ki so v letu 2010 znašali 11,8 % BDP, v primerjavi s povprečjem EU v višini 13,4 %, in če je mogoče davke preusmeri od dela na druga področja. Predvidena davčna reforma se bo delno osredotočala na to področje. Poleg tega je ocenjeno, da je razlika med dejanskim prihodkom od DDV in teoretično obveznostjo iz naslova DDV znatno nad povprečjem EU, kar utemeljuje potrebo po ukrepih, ki bodo izboljšali spoštovanje davčnih predpisov. V ta namen je Češka uvedla nove ukrepe v letu 2011, ki so namenjeni preprečevanju utaje DDV in zmanjševanju izogibanja davkom. |
| --- | --- |

(9)

Strategija proračunske konsolidacije zajema ukrepe, ki vplivajo na prihodke iz DDV: nižja stopnja DDV se bo po načrtih dvignila v letih 2012 in 2013, medtem ko se bo višja stopnja znižala v letu 2013. Vlada namerava tudi povečati število podjetij, ki so zavezanci za DDV od leta 2013. V skladu s konvergenčnim programom bi te spremembe morale povzročiti dvig davčnih prihodkov za 0,7 % BDP v letu 2012 in nato za 0,1 % BDP v letu 2013. Poleg tega se zdi, da obstajajo nadaljnje možnosti za povečanje prihodkov iz posrednih davkov, ki so v letu 2010 znašali 11,8 % BDP, v primerjavi s povprečjem EU v višini 13,4 %, in če je mogoče davke preusmeri od dela na druga področja. Predvidena davčna reforma se bo delno osredotočala na to področje. Poleg tega je ocenjeno, da je razlika med dejanskim prihodkom od DDV in teoretično obveznostjo iz naslova DDV znatno nad povprečjem EU, kar utemeljuje potrebo po ukrepih, ki bodo izboljšali spoštovanje davčnih predpisov. V ta namen je Češka uvedla nove ukrepe v letu 2011, ki so namenjeni preprečevanju utaje DDV in zmanjševanju izogibanja davkom.

| (10) | Ker se predvideva, da bodo proračunske posledice staranja prebivalstva precej nad povprečjem EU, je zelo pomembna reforma pokojninskega sistema. Vlada je predlagala dva sklopa predlogov. Za prvi paket se pričakuje, da ga bo Parlament potrdil do septembra 2011, nanaša pa se na javni dokladni steber, ki je bil v primanjkljaju od leta 2009. Med drugimi ukrepi vsebuje tudi dvig z zakonom določene starostne meje za upokojitev, ki bo leta 2041 poenotena na 66 let in 8 mesecev za moške in ženske, rojene leta 1975. Za vsako naslednjo starostno kohorto se bo upokojitvena starost povišala za 2 dodatna meseca, brez vnaprej določene omejitve. Ta sklop sprememb parametrov bi moral pomagati pri reševanju vprašanja fiskalne vzdržnosti; kljub temu se lahko zgodi, da reševanje vseh izzivov zaradi demografskih pritiskov ne bo zadostovalo. Drugi paket ukrepov, ki jih vlada še ni potrdila, bi obsegal uvedbo prostovoljnega drugega zasebnega stebra v letu 2013, da se poveča raznolikost virov pokojninskih prihodkov in podpre njihova bodoča primernost s spodbujanjem razvoja zasebnih prihrankov. Vendar predlagana oblika pokojninskega stebra le malo spodbuja k pridružitvi k shemi in lahko dejansko prispeva k dolgoročnim pritiskom, navedenim zgoraj. Stroške delovanja takih pokojninskih skladov je treba tudi pazljivo preučiti in jih obdržati čim nižje, da se zagotovi uspešnost sistema. |
| --- | --- |

(10)

Ker se predvideva, da bodo proračunske posledice staranja prebivalstva precej nad povprečjem EU, je zelo pomembna reforma pokojninskega sistema. Vlada je predlagala dva sklopa predlogov. Za prvi paket se pričakuje, da ga bo Parlament potrdil do septembra 2011, nanaša pa se na javni dokladni steber, ki je bil v primanjkljaju od leta 2009. Med drugimi ukrepi vsebuje tudi dvig z zakonom določene starostne meje za upokojitev, ki bo leta 2041 poenotena na 66 let in 8 mesecev za moške in ženske, rojene leta 1975. Za vsako naslednjo starostno kohorto se bo upokojitvena starost povišala za 2 dodatna meseca, brez vnaprej določene omejitve. Ta sklop sprememb parametrov bi moral pomagati pri reševanju vprašanja fiskalne vzdržnosti; kljub temu se lahko zgodi, da reševanje vseh izzivov zaradi demografskih pritiskov ne bo zadostovalo. Drugi paket ukrepov, ki jih vlada še ni potrdila, bi obsegal uvedbo prostovoljnega drugega zasebnega stebra v letu 2013, da se poveča raznolikost virov pokojninskih prihodkov in podpre njihova bodoča primernost s spodbujanjem razvoja zasebnih prihrankov. Vendar predlagana oblika pokojninskega stebra le malo spodbuja k pridružitvi k shemi in lahko dejansko prispeva k dolgoročnim pritiskom, navedenim zgoraj. Stroške delovanja takih pokojninskih skladov je treba tudi pazljivo preučiti in jih obdržati čim nižje, da se zagotovi uspešnost sistema.

| (11) | Trg dela šteje za zmerno prilagodljivega in pred svetovno finančno krizo ni pokazal večjih pomanjkljivosti. Sedaj so nekatere strukturne slabosti postale očitne. Glavni izziv so resne težave, s katerimi se soočajo ženske z otroci, ko se po porodniškem dopustu ponovno vključujejo v trg dela. To vprašanje je pomembno tudi zaradi širših posledic za gospodarstvo: daljša obdobja odsotnosti z dela, velike razlike v zaposlenosti med spoloma in zelo velike razlike v plačah med spoloma. Zgodnje vračanje na delo ostaja težavno kljub prizadevanjem vlade, da staršem zagotovi večjo izbiro pri določanju dolžine starševskega dopusta. Težavo je mogoče delno pripisati nizki pripravljenosti podjetij, da bi omogočila pogodbe o zaposlitvi s krajšim delovnim časom, ki jih pogosto izberejo zaposleni z majhnimi otroci v drugih državah članicah, in delno omejene razpoložljivosti zmogljivosti za varstvo otrok po dostopnih cenah. Nacionalni program reform določa številne konkretne ukrepe za povečanje razpoložljivosti varstva otrok, vključno za otroke mlajše od treh let. |
| --- | --- |

(11)

Trg dela šteje za zmerno prilagodljivega in pred svetovno finančno krizo ni pokazal večjih pomanjkljivosti. Sedaj so nekatere strukturne slabosti postale očitne. Glavni izziv so resne težave, s katerimi se soočajo ženske z otroci, ko se po porodniškem dopustu ponovno vključujejo v trg dela. To vprašanje je pomembno tudi zaradi širših posledic za gospodarstvo: daljša obdobja odsotnosti z dela, velike razlike v zaposlenosti med spoloma in zelo velike razlike v plačah med spoloma. Zgodnje vračanje na delo ostaja težavno kljub prizadevanjem vlade, da staršem zagotovi večjo izbiro pri določanju dolžine starševskega dopusta. Težavo je mogoče delno pripisati nizki pripravljenosti podjetij, da bi omogočila pogodbe o zaposlitvi s krajšim delovnim časom, ki jih pogosto izberejo zaposleni z majhnimi otroci v drugih državah članicah, in delno omejene razpoložljivosti zmogljivosti za varstvo otrok po dostopnih cenah. Nacionalni program reform določa številne konkretne ukrepe za povečanje razpoložljivosti varstva otrok, vključno za otroke mlajše od treh let.

| (12) | Medtem ko splošna stopnja brezposelnosti in dolgotrajna brezposelnost ostajata nizko pod povprečjem EU, pa slednja kot posledica krize narašča, zlasti med osebami v starostni skupini od 20 do 29 let. Velike težave pri iskanju zaposlitve imajo nizko izobražene in slabo plačane osebe. Odhodki za aktivne politike trga dela in delež udeležencev v rednih ukrepih za spodbujanje aktivnosti bi se morali povečati, ti ukrepi pa bi morali biti bolj ciljno usmerjeni. |
| --- | --- |

(12)

Medtem ko splošna stopnja brezposelnosti in dolgotrajna brezposelnost ostajata nizko pod povprečjem EU, pa slednja kot posledica krize narašča, zlasti med osebami v starostni skupini od 20 do 29 let. Velike težave pri iskanju zaposlitve imajo nizko izobražene in slabo plačane osebe. Odhodki za aktivne politike trga dela in delež udeležencev v rednih ukrepih za spodbujanje aktivnosti bi se morali povečati, ti ukrepi pa bi morali biti bolj ciljno usmerjeni.

| (13) | Neučinkovitost v javni upravi, ki bremeni poslovno okolje, bi bilo mogoče obravnavati s celovitejšim izvajanjem obstoječih strategij. Vlada je začela izvajati program za „boljšo pripravo zakonodaje“ leta 2007 in protikorupcijsko strategijo za leti 2011–2012. V njih so napovedani ukrepi, ki so pomembni za izboljšanje kakovosti češkega pravnega in regulativnega okvira, ki je v skladu z mednarodnimi raziskavami pod povprečjem EU, in okrepitev poslovnega zaupanja. Izziv predstavlja stabilizacija javne uprave, saj pogosta in daljnosežna preoblikovanja ovirajo njeno učinkovitost. Za to bi bilo treba sprejeti akt o javnih uslužbencih, sprejetje katerega je bilo večkrat odloženo. Vlada je nedavno sprejela ukrepe za povečanje preglednosti javnih naročil. Kljub temu en element regulativnega okvira, namreč posebna vrsta delnic podjetij, ki omogoča popolnoma anonimen prenos sredstev, predstavlja tveganje in mu je treba nameniti pozornost. |
| --- | --- |

(13)

Neučinkovitost v javni upravi, ki bremeni poslovno okolje, bi bilo mogoče obravnavati s celovitejšim izvajanjem obstoječih strategij. Vlada je začela izvajati program za „boljšo pripravo zakonodaje“ leta 2007 in protikorupcijsko strategijo za leti 2011–2012. V njih so napovedani ukrepi, ki so pomembni za izboljšanje kakovosti češkega pravnega in regulativnega okvira, ki je v skladu z mednarodnimi raziskavami pod povprečjem EU, in okrepitev poslovnega zaupanja. Izziv predstavlja stabilizacija javne uprave, saj pogosta in daljnosežna preoblikovanja ovirajo njeno učinkovitost. Za to bi bilo treba sprejeti akt o javnih uslužbencih, sprejetje katerega je bilo večkrat odloženo. Vlada je nedavno sprejela ukrepe za povečanje preglednosti javnih naročil. Kljub temu en element regulativnega okvira, namreč posebna vrsta delnic podjetij, ki omogoča popolnoma anonimen prenos sredstev, predstavlja tveganje in mu je treba nameniti pozornost.

| (14) | Kriza je pričakovano negativno vplivala na potencialno rast. Izboljšanje človeškega kapitala je pomembno, kljub visokemu deležu mladih, ki so vpiani na univerzo, a ga ovira nezadostna kakovost usposabljanja, kot kaže nizka ocena čeških ustanov za terciarno izobraževanje v mednarodnih raziskavah. Poleg tega je poraba na študenta v primerljivih cenah v zadnji četrtini držav EU in je zlasti omejena za primarno izobraževanje. V nacionalnem programu reform so poudarjeni ukrepi za vse faze izobraževanja. Zapletena reforma terciarnega izobraževanja se pripravlja več let. Zagotavljanje kakovostnega in učinkovitega terciarnega izobraževanja je pomembno za konkurenčnost in sposobnost razvoja. |
| --- | --- |

(14)

Kriza je pričakovano negativno vplivala na potencialno rast. Izboljšanje človeškega kapitala je pomembno, kljub visokemu deležu mladih, ki so vpiani na univerzo, a ga ovira nezadostna kakovost usposabljanja, kot kaže nizka ocena čeških ustanov za terciarno izobraževanje v mednarodnih raziskavah. Poleg tega je poraba na študenta v primerljivih cenah v zadnji četrtini držav EU in je zlasti omejena za primarno izobraževanje. V nacionalnem programu reform so poudarjeni ukrepi za vse faze izobraževanja. Zapletena reforma terciarnega izobraževanja se pripravlja več let. Zagotavljanje kakovostnega in učinkovitega terciarnega izobraževanja je pomembno za konkurenčnost in sposobnost razvoja.

| (15) | Komisija je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform Češke. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje EU z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le njunega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Češkem, ampak tudi njuno skladnost s pravili in smernicami EU. V tem smislu je Komisija mnenja, da bi bilo treba nadaljevati z osredotočenostjo na fiskalno konsolidacijo in pri tem varovati odhodke za pospeševanje rasti. Dolgoročna vzdržnost javnih financ je v veliki meri odvisna od sposobnosti, da se sedaj izvede pokojninska reforma. Vse večje vključevanje v trg dela, zlasti žensk, in zaposlitvene možnosti za osebe, ki so dolgotrajno brezposelne, so bistvenega pomena. Naslednji koraki k izboljšanju kakovosti javnih storitev in regulativnega okvira, kot tudi kakovosti terciarnega izobraževanja, so nujni za konkurenčnost. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform Češke. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje EU z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le njunega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Češkem, ampak tudi njuno skladnost s pravili in smernicami EU. V tem smislu je Komisija mnenja, da bi bilo treba nadaljevati z osredotočenostjo na fiskalno konsolidacijo in pri tem varovati odhodke za pospeševanje rasti. Dolgoročna vzdržnost javnih financ je v veliki meri odvisna od sposobnosti, da se sedaj izvede pokojninska reforma. Vse večje vključevanje v trg dela, zlasti žensk, in zaposlitvene možnosti za osebe, ki so dolgotrajno brezposelne, so bistvenega pomena. Naslednji koraki k izboljšanju kakovosti javnih storitev in regulativnega okvira, kot tudi kakovosti terciarnega izobraževanja, so nujni za konkurenčnost.

| (16) | Glede na to oceno in ob upoštevanju priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009 je Svet preučil leta 2011 posodobljeno različico konvergenčnega programa Češke, njegovo mnenje (3) pa je zlasti odraženo v njegovih priporočilih (1) in (2) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet preučil nacionalni program reform Češke – |
| --- | --- |

(16)

Glede na to oceno in ob upoštevanju priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009 je Svet preučil leta 2011 posodobljeno različico konvergenčnega programa Češke, njegovo mnenje (3) pa je zlasti odraženo v njegovih priporočilih (1) in (2) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet preučil nacionalni program reform Češke –

PRIPOROČA, da Češka v obdobju 2011–2012 ukrepa, tako da:

| 1. | V letu 2011 izvede načrtovano konsolidacijo in po potrebi sprejme izravnalne ukrepe trajne narave v primeru kakršnega koli upada prihodkov ali odstopanja pri odhodkih. Sprejme fiskalne ukrepe, kot je načrtovano v konvergenčnem programu za leto 2012, in podpre cilj za 2013 z bolj specifičnimi ukrepi; se glede na to izogiba zmanjševanju odhodkov na postavkah, ki spodbujajo rast. Izboljša učinkovitost javnih naložb in nadaljuje s prizadevanjem, da se izkoristi razpoložljivi prostor za povišanje prihodkov iz posrednih davkov zaradi premika davkov z dela na druga področja, izboljša upoštevanje davčnih predpisov in zmanjša število davčnih utaj. Zagotovi povprečni fiskalni napor v obdobju 2010–2013 v višini 1 % BDP, v skladu s priporočili Sveta o odpravi čezmernega primanjkljaja, kar bo omogočilo doseganje roka iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem z zadostnim odstopanjem v letu 2013. |
| --- | --- |

1.

V letu 2011 izvede načrtovano konsolidacijo in po potrebi sprejme izravnalne ukrepe trajne narave v primeru kakršnega koli upada prihodkov ali odstopanja pri odhodkih. Sprejme fiskalne ukrepe, kot je načrtovano v konvergenčnem programu za leto 2012, in podpre cilj za 2013 z bolj specifičnimi ukrepi; se glede na to izogiba zmanjševanju odhodkov na postavkah, ki spodbujajo rast. Izboljša učinkovitost javnih naložb in nadaljuje s prizadevanjem, da se izkoristi razpoložljivi prostor za povišanje prihodkov iz posrednih davkov zaradi premika davkov z dela na druga področja, izboljša upoštevanje davčnih predpisov in zmanjša število davčnih utaj. Zagotovi povprečni fiskalni napor v obdobju 2010–2013 v višini 1 % BDP, v skladu s priporočili Sveta o odpravi čezmernega primanjkljaja, kar bo omogočilo doseganje roka iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem z zadostnim odstopanjem v letu 2013.

| 2. | Izvede načrtovano pokojninsko reformo za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ in za zagotovitev bodoče primernosti pokojnin. Dodatna prizadevanja naj se osredotočijo na nadaljnje spremembe javnega stebra, da se zagotovi, da sistem ni vir finančnih neravnovesij v prihodnosti, in na razvoj zasebnega varčevanja. Z namenom višanja dejanske upokojitvene starosti bi se lahko preučila možnost povezave med zakonsko določeno upokojitveno starostjo in pričakovano življenjsko dobo. Zagotovi, da predvidena naložbena shema privlači široko udeležbo in da je oblikovana tako, da upravni stroški ostanejo pregledni in nizki. |
| --- | --- |

2.

Izvede načrtovano pokojninsko reformo za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ in za zagotovitev bodoče primernosti pokojnin. Dodatna prizadevanja naj se osredotočijo na nadaljnje spremembe javnega stebra, da se zagotovi, da sistem ni vir finančnih neravnovesij v prihodnosti, in na razvoj zasebnega varčevanja. Z namenom višanja dejanske upokojitvene starosti bi se lahko preučila možnost povezave med zakonsko določeno upokojitveno starostjo in pričakovano življenjsko dobo. Zagotovi, da predvidena naložbena shema privlači široko udeležbo in da je oblikovana tako, da upravni stroški ostanejo pregledni in nizki.

| 3. | Okrepi udeležbo na trgu dela, tako da za starše z majhnimi otroci zmanjša ovire za ponovni vstop na trg dela prek povečane razpoložljivosti in dostopa do otroškega varstva po dostopnih cenah. Poveča privlačnost in razpoložljivost prožnejših oblik delovnih razmerij, kot je delo s krajšim delovnim časom. |
| --- | --- |

3.

Okrepi udeležbo na trgu dela, tako da za starše z majhnimi otroci zmanjša ovire za ponovni vstop na trg dela prek povečane razpoložljivosti in dostopa do otroškega varstva po dostopnih cenah. Poveča privlačnost in razpoložljivost prožnejših oblik delovnih razmerij, kot je delo s krajšim delovnim časom.

| 4. | Izboljša delovanje javne službe za zaposlovanje, da bi se povečala kakovost in uspešnost usposabljanja, pomoči pri iskanju zaposlitve in posameznikom prilagojenih storitev, tako da poveže financiranje programov z rezultati. V posvetovanju z zainteresiranimi stranmi uvede prilagojene programe usposabljanja za starejše delavce, mlade, nizkokvalificirane delavce in druge ranljive skupine. |
| --- | --- |

4.

Izboljša delovanje javne službe za zaposlovanje, da bi se povečala kakovost in uspešnost usposabljanja, pomoči pri iskanju zaposlitve in posameznikom prilagojenih storitev, tako da poveže financiranje programov z rezultati. V posvetovanju z zainteresiranimi stranmi uvede prilagojene programe usposabljanja za starejše delavce, mlade, nizkokvalificirane delavce in druge ranljive skupine.

| 5. | Sprejme potrebne ukrepe za izboljšanje kakovosti javnih storitev na področjih, ki so bistvena za poslovno okolje. V tem okviru pospeši uveljavljanje protikorupcijske strategije skladno z določenimi cilji, sprejme akt o javnih uslužbencih za spodbujanje stabilnosti in učinkovitosti javne uprave ter sprejme ukrepe, da se odpravi anonimno lastništvo delnic. |
| --- | --- |

5.

Sprejme potrebne ukrepe za izboljšanje kakovosti javnih storitev na področjih, ki so bistvena za poslovno okolje. V tem okviru pospeši uveljavljanje protikorupcijske strategije skladno z določenimi cilji, sprejme akt o javnih uslužbencih za spodbujanje stabilnosti in učinkovitosti javne uprave ter sprejme ukrepe, da se odpravi anonimno lastništvo delnic.

| 6. | Vzpostavi pregleden sistem za ocenjevanje kakovosti akademskih institucij in ga poveže z njihovim financiranjem, da se izboljša uspešnost terciarnega izobraževanja. |
| --- | --- |

6.

Vzpostavi pregleden sistem za ocenjevanje kakovosti akademskih institucij in ga poveže z njihovim financiranjem, da se izboljša uspešnost terciarnega izobraževanja.

V Bruslju, 12. julija 2011

Za Svet

Predsednik

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

2

(3)  Predvideno v členu 9(3) Uredbe (ES) št. 1466/97.

3

---

| 19.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/9

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2011

v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Nemčije za obdobje 2011–2014

2011/C 212/03

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropo 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter bo osredotočena na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropo 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter bo osredotočena na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

| (2) | Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za zaposlovalne politike držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za zaposlovalne politike držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

| (3) | Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

| (4) | Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe in jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe in jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (5) | Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo zaveze, da bodo vključene v programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo zaveze, da bodo vključene v programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (6) | Nemčija je 27. aprila 2011 predložila leta 2011 posodobljeno različico programa za stabilnost za obdobje 2011–2015, 7. aprila 2011 pa nacionalni program reform za leto 2011. Zaradi medsebojne povezanosti sta bila programa ocenjena istočasno. |
| --- | --- |

(6)

Nemčija je 27. aprila 2011 predložila leta 2011 posodobljeno različico programa za stabilnost za obdobje 2011–2015, 7. aprila 2011 pa nacionalni program reform za leto 2011. Zaradi medsebojne povezanosti sta bila programa ocenjena istočasno.

| (7) | Nemško gospodarstvo je bilo pred krizo dokaj stabilno. Vendar pa je občutno zmanjšanje obsega svetovne trgovine leta 2009 povzročilo drastičen upad izvoza in naložb, tako da se je realni BDP zmanjšal za celih 4,7 %. Po začetnem majhnem povečanju brezposelnosti ta od konca leta 2009 ponovno pada. Vzdržnost trga dela je bila posledica pozitivnih učinkov preteklih reform z zmanjšanjem ur dela in subvencioniranjem skrajšanega delovnega časa. Gospodarstvo si je po recesiji močno opomoglo in BDP je leta 2010 narasel za 3,6 %. Izvoz, ki je leta 2009 močno upadel, ni več beležil negativnih vrednosti in je s tem postavil temelje za širše gospodarsko okrevanje in zmanjšanje presežka tekočega računa. Konkurenčnost gospodarstva se je povečala bolj kot v večini drugih držav članic euroobmočja. Javnofinančni proračun, ki je bil prej uravnotežen, je leta 2009 zaradi popolnoma delujočih samodejnih stabilizatorjev in diskrecijskih ukrepov za blaženje gospodarskega nazadovanja zabeležil primanjkljaj v višini 3 % BDP. Primanjkljaj je bil po gospodarskem okrevanju leta 2010 kljub obstoječim znatnim fiskalnim spodbudam in podpornim ukrepom za finančne trge omejen (3,3 % BDP). |
| --- | --- |

(7)

Nemško gospodarstvo je bilo pred krizo dokaj stabilno. Vendar pa je občutno zmanjšanje obsega svetovne trgovine leta 2009 povzročilo drastičen upad izvoza in naložb, tako da se je realni BDP zmanjšal za celih 4,7 %. Po začetnem majhnem povečanju brezposelnosti ta od konca leta 2009 ponovno pada. Vzdržnost trga dela je bila posledica pozitivnih učinkov preteklih reform z zmanjšanjem ur dela in subvencioniranjem skrajšanega delovnega časa. Gospodarstvo si je po recesiji močno opomoglo in BDP je leta 2010 narasel za 3,6 %. Izvoz, ki je leta 2009 močno upadel, ni več beležil negativnih vrednosti in je s tem postavil temelje za širše gospodarsko okrevanje in zmanjšanje presežka tekočega računa. Konkurenčnost gospodarstva se je povečala bolj kot v večini drugih držav članic euroobmočja. Javnofinančni proračun, ki je bil prej uravnotežen, je leta 2009 zaradi popolnoma delujočih samodejnih stabilizatorjev in diskrecijskih ukrepov za blaženje gospodarskega nazadovanja zabeležil primanjkljaj v višini 3 % BDP. Primanjkljaj je bil po gospodarskem okrevanju leta 2010 kljub obstoječim znatnim fiskalnim spodbudam in podpornim ukrepom za finančne trge omejen (3,3 % BDP).

| (8) | Na podlagi ocene posodobljenega programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temelji program za stabilnost, za leto 2011 previden, za naslednja leta pa realističen, tudi če ga primerjamo z napovedjo, ki jo je Komisija pripravila pomladi 2011. Program za stabilnost predvideva 2,3-odstotna rast realnega BDP za leto 2011, upad na 1,8 % za leto 2012 in povprečno 1,5-odstotno rast v obdobju 2013–2015. Program za stabilnost naj bi pripomogel k zmanjšanju primanjkljaja pod 3-odstotno referenčno vrednost BDP že leta 2011, kar je dve leti pred rokom, ki ga je določil Svet, ter nadaljnjemu napredku pri doseganju srednjeročnega cilja, tj. 0,5 % BDP strukturnega primanjkljaja, leta 2014. Po pričakovanem zmanjšanju prekomernega primanjkljaja naj bi bila v programu določena hitrost prilagajanja na srednjeročni cilj leta 2013 in 2014 manjša od merila BDP, tj. 0,5 %. Medtem ko se je delež javnega dolga v BDP leta 2010 (3) povečal za skoraj 10 odstotnih točk, naj bi po letu 2011 začel upadati ter do leta 2015 znašal 75,5 % BDP, tj. bil nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Tveganja v zvezi s proračunsko napovedjo so za leto 2011 sicer uravnotežena, vendar pa bi bili lahko rezultati slabši od predvidenih, saj določeni prihranki morda ne bodo realizirani. Nekateri ukrepi so še vedno v razpravi (npr. energijski in davek na finančne transakcije), nekatere pa je treba še določiti (npr. kako izboljšati učinkovitost javnih uprav). Poleg tega ni mogoče izključiti nadaljnjih podpornih ukrepov za finančne trge. Glede na zadnjo oceno Komisije je tveganje glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ srednje. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi ocene posodobljenega programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temelji program za stabilnost, za leto 2011 previden, za naslednja leta pa realističen, tudi če ga primerjamo z napovedjo, ki jo je Komisija pripravila pomladi 2011. Program za stabilnost predvideva 2,3-odstotna rast realnega BDP za leto 2011, upad na 1,8 % za leto 2012 in povprečno 1,5-odstotno rast v obdobju 2013–2015. Program za stabilnost naj bi pripomogel k zmanjšanju primanjkljaja pod 3-odstotno referenčno vrednost BDP že leta 2011, kar je dve leti pred rokom, ki ga je določil Svet, ter nadaljnjemu napredku pri doseganju srednjeročnega cilja, tj. 0,5 % BDP strukturnega primanjkljaja, leta 2014. Po pričakovanem zmanjšanju prekomernega primanjkljaja naj bi bila v programu določena hitrost prilagajanja na srednjeročni cilj leta 2013 in 2014 manjša od merila BDP, tj. 0,5 %. Medtem ko se je delež javnega dolga v BDP leta 2010 (3) povečal za skoraj 10 odstotnih točk, naj bi po letu 2011 začel upadati ter do leta 2015 znašal 75,5 % BDP, tj. bil nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Tveganja v zvezi s proračunsko napovedjo so za leto 2011 sicer uravnotežena, vendar pa bi bili lahko rezultati slabši od predvidenih, saj določeni prihranki morda ne bodo realizirani. Nekateri ukrepi so še vedno v razpravi (npr. energijski in davek na finančne transakcije), nekatere pa je treba še določiti (npr. kako izboljšati učinkovitost javnih uprav). Poleg tega ni mogoče izključiti nadaljnjih podpornih ukrepov za finančne trge. Glede na zadnjo oceno Komisije je tveganje glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ srednje.

| (9) | Ker so bili z nedavno zdravstveno reformo uvedeni ukrepi za zmanjšanje izdatkov zlasti v letih 2011 in 2012, bi nadaljnji ukrepi za večjo učinkovitost javne porabe v zdravstvu, med drugim tudi na področju dolgotrajne oskrbe, podprli predvideno konsolidacijo. Obenem bi zlasti v rast usmerjena konsolidacija, vključno z zagotavljanjem ustreznih sredstev za izobraževanje, pomagala povečati potencial za dolgoročno rast. |
| --- | --- |

(9)

Ker so bili z nedavno zdravstveno reformo uvedeni ukrepi za zmanjšanje izdatkov zlasti v letih 2011 in 2012, bi nadaljnji ukrepi za večjo učinkovitost javne porabe v zdravstvu, med drugim tudi na področju dolgotrajne oskrbe, podprli predvideno konsolidacijo. Obenem bi zlasti v rast usmerjena konsolidacija, vključno z zagotavljanjem ustreznih sredstev za izobraževanje, pomagala povečati potencial za dolgoročno rast.

| (10) | Medtem ko se je nemški fiskalni okvir z uvedbo ustavnega predpisa o proračunu, ustanovitvijo Sveta za stabilnost in sistema za zgodnje opozarjanje, ki naj bi preprečeval proračunske nepravilnosti, dokaj okrepil, je treba predpis o proračunu popolnoma izvajati tudi na ravni zveznih dežel. Nadaljnja krepitev pripadajočega mehanizma za spremljanje in sankcije bi še povečala splošno verodostojnost nemških javnih financ. |
| --- | --- |

(10)

Medtem ko se je nemški fiskalni okvir z uvedbo ustavnega predpisa o proračunu, ustanovitvijo Sveta za stabilnost in sistema za zgodnje opozarjanje, ki naj bi preprečeval proračunske nepravilnosti, dokaj okrepil, je treba predpis o proračunu popolnoma izvajati tudi na ravni zveznih dežel. Nadaljnja krepitev pripadajočega mehanizma za spremljanje in sankcije bi še povečala splošno verodostojnost nemških javnih financ.

| (11) | Kriza je razkrila resne pomanjkljivosti bančnega sektorja. Zaradi velikih izgub in odpisov mednarodnih naložb v drugorazredna hipotekarna posojila in strukturirana sredstva je bila kapitalska osnova nekaterih bank oslabljena, zaradi česar so bile potrebne visoke državne pomoči. Kriza je izpostavila tudi šibkost nekaterih deželnih bank, ki že tako ali tako niso imele zadostnih struktur za učinkovito upravljanje tveganja, ter odsotnost učinkovitega poslovnega modela pred krizo. Nadaljnje reforme bančnega sektorja, vključno s prestrukturiranjem deželnih bank zaradi potrebe po učinkovitem in ustrezno financiranem poslovnem modelu ter krepitvijo regulativnega in nadzornega okvira, bi ohranile stabilnost finančnega sektorja in zagotovile učinkovitejšo prerazporejanje domačih prihrankov kot sredstev za spodbujanje povpraševanja in naložb. |
| --- | --- |

(11)

Kriza je razkrila resne pomanjkljivosti bančnega sektorja. Zaradi velikih izgub in odpisov mednarodnih naložb v drugorazredna hipotekarna posojila in strukturirana sredstva je bila kapitalska osnova nekaterih bank oslabljena, zaradi česar so bile potrebne visoke državne pomoči. Kriza je izpostavila tudi šibkost nekaterih deželnih bank, ki že tako ali tako niso imele zadostnih struktur za učinkovito upravljanje tveganja, ter odsotnost učinkovitega poslovnega modela pred krizo. Nadaljnje reforme bančnega sektorja, vključno s prestrukturiranjem deželnih bank zaradi potrebe po učinkovitem in ustrezno financiranem poslovnem modelu ter krepitvijo regulativnega in nadzornega okvira, bi ohranile stabilnost finančnega sektorja in zagotovile učinkovitejšo prerazporejanje domačih prihrankov kot sredstev za spodbujanje povpraševanja in naložb.

| (12) | Potencial za rast in strukturna konkurenčnost nemškega gospodarstva sta v veliki meri odvisna od dobro usposobljene, kvalificirane delovne sile, vendar pa bi lahko zaradi demografskega razvoja prišlo do pomanjkanje delovne sile. Zato je pomembno, da se na trgu dela odstranijo ovire za udeležbo posebnih skupin (starejših, žensk, slabo kvalificiranih delavcev, državljanov izven EU) in nadaljnji razvoj človeškega kapitala ter tako popolnoma izkoristi potencial delovne sile. Znižanje davčne obremenitve, ki je še vedno visoka zlasti pri nižjih in srednje visokih dohodkih, bi spodbujala k delu ter hkrati omogočala dvigovanje plač zlasti pri višje razpoložljivih dohodkih in s tem tudi povečanje domačega povpraševanja. Visoka mejna davčna stopnja pri drugem dohodku v gospodinjstvu, ki je pogojena s skupno obdavčitvijo zakoncev ne spodbuja ponudbe na trgu dela. „Faktoverfahren“, ki je bil uveden leta 2009, prikaže preko mesečne davčne obremenitve osebni prejemek vsakega posameznika medtem ko letna davčna obremenitev ostane nespremenjena. Spremljati bi bilo treba učinke te reforme na udeležbo na trgu dela. V tem okviru bodo mogoče potrebni nadaljnji ukrepi za zmanjšanje možnih preostalih ovir za delo. Večja razpoložljivost ustanov za varstvo otrok bi izboljšala še vedno nizko zaposlenost žensk s polnim delovnim časom. Poleg tega bi lahko večjo število poklicno usposobljenih oseb povečalo možnosti slabo kvalificiranih delavcev na trgu dela. |
| --- | --- |

(12)

Potencial za rast in strukturna konkurenčnost nemškega gospodarstva sta v veliki meri odvisna od dobro usposobljene, kvalificirane delovne sile, vendar pa bi lahko zaradi demografskega razvoja prišlo do pomanjkanje delovne sile. Zato je pomembno, da se na trgu dela odstranijo ovire za udeležbo posebnih skupin (starejših, žensk, slabo kvalificiranih delavcev, državljanov izven EU) in nadaljnji razvoj človeškega kapitala ter tako popolnoma izkoristi potencial delovne sile. Znižanje davčne obremenitve, ki je še vedno visoka zlasti pri nižjih in srednje visokih dohodkih, bi spodbujala k delu ter hkrati omogočala dvigovanje plač zlasti pri višje razpoložljivih dohodkih in s tem tudi povečanje domačega povpraševanja. Visoka mejna davčna stopnja pri drugem dohodku v gospodinjstvu, ki je pogojena s skupno obdavčitvijo zakoncev ne spodbuja ponudbe na trgu dela. „Faktoverfahren“, ki je bil uveden leta 2009, prikaže preko mesečne davčne obremenitve osebni prejemek vsakega posameznika medtem ko letna davčna obremenitev ostane nespremenjena. Spremljati bi bilo treba učinke te reforme na udeležbo na trgu dela. V tem okviru bodo mogoče potrebni nadaljnji ukrepi za zmanjšanje možnih preostalih ovir za delo. Večja razpoložljivost ustanov za varstvo otrok bi izboljšala še vedno nizko zaposlenost žensk s polnim delovnim časom. Poleg tega bi lahko večjo število poklicno usposobljenih oseb povečalo možnosti slabo kvalificiranih delavcev na trgu dela.

| (13) | Nemčija je pred kratkim sprejela daljnosežne odločitve o prihodnji energijski mešanici. Izvajanje energijskega koncepta bo pomenilo temeljno preobrazbo dobave energije ter bo vplivalo na cene električne energije in srednje- do dolgoročno konkurenčnost gospodarstva. Pri izvajanju energijskega koncepta morajo biti glavno vodilo stroškovna učinkovitost, zlasti učinkovita poraba električne energije, stroškovno-učinkoviti sistemi podpor, zadostna elektroenergetska omrežja za obnovljive vire energije ter konkurenčni energetski trgi. |
| --- | --- |

(13)

Nemčija je pred kratkim sprejela daljnosežne odločitve o prihodnji energijski mešanici. Izvajanje energijskega koncepta bo pomenilo temeljno preobrazbo dobave energije ter bo vplivalo na cene električne energije in srednje- do dolgoročno konkurenčnost gospodarstva. Pri izvajanju energijskega koncepta morajo biti glavno vodilo stroškovna učinkovitost, zlasti učinkovita poraba električne energije, stroškovno-učinkoviti sistemi podpor, zadostna elektroenergetska omrežja za obnovljive vire energije ter konkurenčni energetski trgi.

| (14) | Večja konkurenčnost v storitvenem sektorju bi pospešila rast produktivnosti in domače povpraševanje. Bolj dinamična rast storitvenega sektorja bi lahko povečala ponudbo in povpraševanje v Nemčiji. Kljub velikemu napredku v zadnjih letih, doseženem z izvajanjem direktive o storitvah, je še vedno mogoče nadalje zmanjšati ovire za vstop podjetij na trg in izstop z njega, zlasti z nadaljnjo poenostavitvijo izdaje dovoljenj za ustanovitev in opravljanje dejavnosti ter s poenostavitvijo predpisov glede izvajanja nekaterih svobodnih poklicev Preučili bi lahko upravičenost in ustreznost predpisov za nekatere obrti. Pri storitvah omrežnih sektorjev bi lahko izboljšali konkurenčnost, zlasti v železniškem prometu. Večja nadzorna vloga Zvezne agencije za omrežjain odprtje infrastrukture za prodajo in izdajo vozovnic konkurenčnim ponudnikom bi kratkoročno povečali konkurenčnost. |
| --- | --- |

(14)

Večja konkurenčnost v storitvenem sektorju bi pospešila rast produktivnosti in domače povpraševanje. Bolj dinamična rast storitvenega sektorja bi lahko povečala ponudbo in povpraševanje v Nemčiji. Kljub velikemu napredku v zadnjih letih, doseženem z izvajanjem direktive o storitvah, je še vedno mogoče nadalje zmanjšati ovire za vstop podjetij na trg in izstop z njega, zlasti z nadaljnjo poenostavitvijo izdaje dovoljenj za ustanovitev in opravljanje dejavnosti ter s poenostavitvijo predpisov glede izvajanja nekaterih svobodnih poklicev Preučili bi lahko upravičenost in ustreznost predpisov za nekatere obrti. Pri storitvah omrežnih sektorjev bi lahko izboljšali konkurenčnost, zlasti v železniškem prometu. Večja nadzorna vloga Zvezne agencije za omrežjain odprtje infrastrukture za prodajo in izdajo vozovnic konkurenčnim ponudnikom bi kratkoročno povečali konkurenčnost.

| (15) | Nadaljnje reforme, ki bodo izboljšale dostop do izobraževalnega sistema in sistema za usposabljanje ter njuno kakovost, bodo ključne za zagotavljanje ustrezno kvalificirane delovne sile, med drugim tudi zaradi demografskega razvoja. Po napovedih naj bi primanjkovalo zlasti srednje in visoko kvalificirane delovne sile, zlasti na področju matematike, znanosti in tehnologij. Odstotek mladih, ki se izobražuje na višješolski in visokošolski ravni, je v Nemčiji pod povprečjem EU. Več predšolskega izobraževanja in celodnevnih šol ter lažji prehod med različnimi smermi šolskega sistema lahko izboljšajo rezultate na področju izobraževanja. |
| --- | --- |

(15)

Nadaljnje reforme, ki bodo izboljšale dostop do izobraževalnega sistema in sistema za usposabljanje ter njuno kakovost, bodo ključne za zagotavljanje ustrezno kvalificirane delovne sile, med drugim tudi zaradi demografskega razvoja. Po napovedih naj bi primanjkovalo zlasti srednje in visoko kvalificirane delovne sile, zlasti na področju matematike, znanosti in tehnologij. Odstotek mladih, ki se izobražuje na višješolski in visokošolski ravni, je v Nemčiji pod povprečjem EU. Več predšolskega izobraževanja in celodnevnih šol ter lažji prehod med različnimi smermi šolskega sistema lahko izboljšajo rezultate na področju izobraževanja.

| (16) | Nemčija se je v okviru pakta „euro plus“ zavezala na več področjih. Na fiskalnem področju naj bi čezmerni primanjkljaj odpravila že leta 2011 ter leta 2011–2012 brez težav dosegla cilje, določene v nacionalnih predpisih o proračunu. Za povečanje finančne stabilnosti ukrepi določajo učinkovito regulacijo kapitalskega trga in nadzor nad njim. Ukrepi za povečanje zaposlenosti so usmerjeni predvsem v udeležbo na trgu dela (reforme z aktivnimi instrumenti za trg dela, za vključevanje strokovnjakov s tujimi kvalifikacijami in integracija priseljencev) ter izobraževanje (pakt za osnovno izobrazbo). Ukrepi za povečanje konkurenčnosti so usmerjeni v omrežne sektorje, energijski in storitveni sektor (tj. agencija za preglednost trga električne energije in plina, program za električno mobilnost, več sredstev za prometno infrastrukturo) ter izobraževanje (tj. pobuda odličnosti za spodbujanje podiplomskega študija, sredstva za pakt za univerze). Te zaveze se nanašajo na štiri področja pakta. Odražajo širšo reformno agendo, določeno v programu za stabilnost in nacionalnem programu reform. Vendar pa več področij politik v paktu ni obravnavanih (npr. prestrukturiranje deželnih bank ali davčna obremenitev zaposlenih) ali ni obravnavanih dovolj podrobno (odprtje storitvenega sektorja in omrežnih sektorjev večji konkurenci). Zaveze v okviru pakta „euro plus“ so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih. |
| --- | --- |

(16)

Nemčija se je v okviru pakta „euro plus“ zavezala na več področjih. Na fiskalnem področju naj bi čezmerni primanjkljaj odpravila že leta 2011 ter leta 2011–2012 brez težav dosegla cilje, določene v nacionalnih predpisih o proračunu. Za povečanje finančne stabilnosti ukrepi določajo učinkovito regulacijo kapitalskega trga in nadzor nad njim. Ukrepi za povečanje zaposlenosti so usmerjeni predvsem v udeležbo na trgu dela (reforme z aktivnimi instrumenti za trg dela, za vključevanje strokovnjakov s tujimi kvalifikacijami in integracija priseljencev) ter izobraževanje (pakt za osnovno izobrazbo). Ukrepi za povečanje konkurenčnosti so usmerjeni v omrežne sektorje, energijski in storitveni sektor (tj. agencija za preglednost trga električne energije in plina, program za električno mobilnost, več sredstev za prometno infrastrukturo) ter izobraževanje (tj. pobuda odličnosti za spodbujanje podiplomskega študija, sredstva za pakt za univerze). Te zaveze se nanašajo na štiri področja pakta. Odražajo širšo reformno agendo, določeno v programu za stabilnost in nacionalnem programu reform. Vendar pa več področij politik v paktu ni obravnavanih (npr. prestrukturiranje deželnih bank ali davčna obremenitev zaposlenih) ali ni obravnavanih dovolj podrobno (odprtje storitvenega sektorja in omrežnih sektorjev večji konkurenci). Zaveze v okviru pakta „euro plus“ so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.

| (17) | Komisija je ocenila nemški program za stabilnost in nacionalni program reform, vključno z zavezami v okviru pakta „euro plus“. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje EU z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Nemčiji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Komisija zato meni, da mora Nemčija proračunsko strategijo izvajati kot predvideno. Ob ohranitvi rasti prijazne konsolidacije bi bilo treba izvesti ustrezno strukturno prilagoditev za dosego srednejročnega cilja. Nadaljnji ukrepi v letih 2011–2012 morajo zagotoviti stabilnost finančnega sistema (npr. s prestrukturiranjem deželnih bank) ter z večjo udeležbo na trgu dela, ki jo je mogoče doseči z zmanjšanjem davčne obremenitve zaposlenih, okrepiti domače vire rasti, izboljšati dostop do izobraževalnega sistema in njegovo kakovost ter odpreti storitveni sektor, obrtne in poklicne dejavnosti ter omrežne sektorje večji konkurenci. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je ocenila nemški program za stabilnost in nacionalni program reform, vključno z zavezami v okviru pakta „euro plus“. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje EU z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Nemčiji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Komisija zato meni, da mora Nemčija proračunsko strategijo izvajati kot predvideno. Ob ohranitvi rasti prijazne konsolidacije bi bilo treba izvesti ustrezno strukturno prilagoditev za dosego srednejročnega cilja. Nadaljnji ukrepi v letih 2011–2012 morajo zagotoviti stabilnost finančnega sistema (npr. s prestrukturiranjem deželnih bank) ter z večjo udeležbo na trgu dela, ki jo je mogoče doseči z zmanjšanjem davčne obremenitve zaposlenih, okrepiti domače vire rasti, izboljšati dostop do izobraževalnega sistema in njegovo kakovost ter odpreti storitveni sektor, obrtne in poklicne dejavnosti ter omrežne sektorje večji konkurenci.

| (18) | Svet je na podlagi te ocene, pri čemer je upošteval tudi Priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009, proučil leta 2011 posodobljeno različicov programa za stabilnost Nemčije iz leta, njegovo mnenje (4) pa je zajeto zlasti v priporočilu v točki (1) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet proučil nacionalni program reform Nemčije. |
| --- | --- |

(18)

Svet je na podlagi te ocene, pri čemer je upošteval tudi Priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009, proučil leta 2011 posodobljeno različicov programa za stabilnost Nemčije iz leta, njegovo mnenje (4) pa je zajeto zlasti v priporočilu v točki (1) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet proučil nacionalni program reform Nemčije.

PRIPOROČA, da Nemčija v obdobju 2011–2012:

| 1. | Kot predvideno, izvaja proračunsko strategijo za leto 2012 in za naslednje leto, ter s tem zmanjša visok javni dolg v skladu s priporočili Sveta v skladu s postopkom v zvezi s čezmrenim primanjkljajem. Zatem zagotovi ustrezno strukturno prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja. Dokonča izvajanje predpisa o proračunu na ravni zveznih dežel ter nadalje okrepi pripadajoči mehanizem za spremljanje in sankcije. Ohrani rasti prijazno konsolidacijo, zlasti z zagotavljanjem zadostnih sredstev za izobraževanje in izboljšanjem učinkovitosti porabe javnih sredstev v zdravstvu in na področju dolgotrajne oskrbe. |
| --- | --- |

1.

Kot predvideno, izvaja proračunsko strategijo za leto 2012 in za naslednje leto, ter s tem zmanjša visok javni dolg v skladu s priporočili Sveta v skladu s postopkom v zvezi s čezmrenim primanjkljajem. Zatem zagotovi ustrezno strukturno prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja. Dokonča izvajanje predpisa o proračunu na ravni zveznih dežel ter nadalje okrepi pripadajoči mehanizem za spremljanje in sankcije. Ohrani rasti prijazno konsolidacijo, zlasti z zagotavljanjem zadostnih sredstev za izobraževanje in izboljšanjem učinkovitosti porabe javnih sredstev v zdravstvu in na področju dolgotrajne oskrbe.

| 2. | Odpravi strukturno šibkost finančnega sektorja, zlasti s prestrukturiranjem deželnih bank, ki potrebujejo ustrezno financiran in učinkovit poslovni model. |
| --- | --- |

2.

Odpravi strukturno šibkost finančnega sektorja, zlasti s prestrukturiranjem deželnih bank, ki potrebujejo ustrezno financiran in učinkovit poslovni model.

| 3. | Poveča udeležbo na trgu dela tako, da izboljša pravičen dostop do izobraževalnega sistema in sistema usposabljanja ter sprejme ukrepe za zmanjšanje visoke davčne obremenitve na proračunsko nevtralen način ter izboljša delovne spodbude za delovna mesta z nižjimi dohodki. Poveča število ustanov za celodnevno varstvo otrok in celodnevnih šol. Podrobno spremlja učinke nedavnih ukrepov za zmanjšanje davčnih ovir za drugi dohodek v gospodinjstvu ter sprejme nadaljne ukrepe, če davčne ovire še obstajajo. |
| --- | --- |

3.

Poveča udeležbo na trgu dela tako, da izboljša pravičen dostop do izobraževalnega sistema in sistema usposabljanja ter sprejme ukrepe za zmanjšanje visoke davčne obremenitve na proračunsko nevtralen način ter izboljša delovne spodbude za delovna mesta z nižjimi dohodki. Poveča število ustanov za celodnevno varstvo otrok in celodnevnih šol. Podrobno spremlja učinke nedavnih ukrepov za zmanjšanje davčnih ovir za drugi dohodek v gospodinjstvu ter sprejme nadaljne ukrepe, če davčne ovire še obstajajo.

| 4. | Odpravi neupravičene omejitve pri nekaterih svobodnih poklicih in za nekatere obrti, izboljša konkurenčnost omrežnih sektorjev, okrepi nadzorno vlogo Zvezne agencije za omrežja v železniškem sektorju ter se v okviru načrtovanega nacionalnega energijskega koncepta osredotoči na izboljšanje dolgoročne stroškovne učinkovitosti zakona o obnovljivih virih energije ter na dejansko neodvisnost med proizvodnjo energije in njenim prenosom ter boljše čezmejne povezave. |
| --- | --- |

4.

Odpravi neupravičene omejitve pri nekaterih svobodnih poklicih in za nekatere obrti, izboljša konkurenčnost omrežnih sektorjev, okrepi nadzorno vlogo Zvezne agencije za omrežja v železniškem sektorju ter se v okviru načrtovanega nacionalnega energijskega koncepta osredotoči na izboljšanje dolgoročne stroškovne učinkovitosti zakona o obnovljivih virih energije ter na dejansko neodvisnost med proizvodnjo energije in njenim prenosom ter boljše čezmejne povezave.

V Bruslju, 12. julija 2011

Za Svet

Predsednik

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

2

(3)  Vzrok za hitro rast leta 2010 je bilo predvsem dejstvo, da sta dve banki v težavah oslabljena sredstva prenesli na „slabi banki“, ki sta del državnega sektorja. Po Eurostatovem smernicah za računovodska pravila za strukture za finančni odpis so pripadajoče obveznosti „slabih bank“ neposredno vplivale na višino dolga.

3

(4)  Predvideno v členu 5(3) Uredbe (ES) št. 1466/97.

4

---

| 19.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/13

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2011

v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2011 in mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Nizozemske za obdobje 2011–2015

2011/C 212/04

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

| (2) | Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

| (3) | Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

| (4) | Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanju brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanju brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (5) | Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo lahko vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo lahko vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (6) | Nizozemska je 29. aprila 2011 predložila leta 2011 posodobljeno različico programa za stabilnost za obdobje 2011–2015 in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. |
| --- | --- |

(6)

Nizozemska je 29. aprila 2011 predložila leta 2011 posodobljeno različico programa za stabilnost za obdobje 2011–2015 in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

| (7) | Kljub prej dobrim rezultatom je zelo odprto nizozemsko gospodarstvo zaradi krize utrpelo velik upad: realni BDP se je leta 2009 zmanjšal za skoraj 4 %. Okrevanje se je začelo v drugi polovici leta 2009 s krepitvijo zunanjega povpraševanja in je dobilo zagon v prvi polovici leta 2010, kar se odraža kot dvig BDP za 1,8 %. Vpliv krize na trg dela je bil sorazmerno omejen. Pričakuje se, da se bo brezposelnost v naslednjih dveh letih postopoma zmanjšala s 4,5 % v letu 2010 na 4 % v letu 2012. Kriza je močno vplivala na nizozemske javne finance, javnofinančni primanjkljaj je namreč v letu 2009 dosegel 5,5 % BDP in v letu 2010 5,4 % BDP. Državni ukrepi za podporo finančnim institucijam in stabilizacijo finančnega trga so povzročili povečanje deleža javnega dolga za 15 odstotnih točk BDP, v letu 2009 je delež dolga namreč znašal 60,8 % BDP. |
| --- | --- |

(7)

Kljub prej dobrim rezultatom je zelo odprto nizozemsko gospodarstvo zaradi krize utrpelo velik upad: realni BDP se je leta 2009 zmanjšal za skoraj 4 %. Okrevanje se je začelo v drugi polovici leta 2009 s krepitvijo zunanjega povpraševanja in je dobilo zagon v prvi polovici leta 2010, kar se odraža kot dvig BDP za 1,8 %. Vpliv krize na trg dela je bil sorazmerno omejen. Pričakuje se, da se bo brezposelnost v naslednjih dveh letih postopoma zmanjšala s 4,5 % v letu 2010 na 4 % v letu 2012. Kriza je močno vplivala na nizozemske javne finance, javnofinančni primanjkljaj je namreč v letu 2009 dosegel 5,5 % BDP in v letu 2010 5,4 % BDP. Državni ukrepi za podporo finančnim institucijam in stabilizacijo finančnega trga so povzročili povečanje deleža javnega dolga za 15 odstotnih točk BDP, v letu 2009 je delež dolga namreč znašal 60,8 % BDP.

| (8) | Na podlagi ocene dopolnjenega programa za stabilnost v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu za stabilnost, verjeten. Ta program za stabilnost temelji na nekoliko previdnejših projekcijah rasti za leti 2011 in 2012 v primerjavi z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2011. Program za stabilnost načrtuje zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % v letu 2012 , kar bi bilo eno leto pred rokom, določenem v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Po podatkih v programu za stabilnost bo srednjeročni cilj, namreč strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, skoraj dosežen ob koncu obdobja programa za stabilnost, saj strukturni saldo, ki ga je izračunala Komisija, v letu 2015 znaša – 0,8 % BDP. Proračunska strategija je v celoti podprta z dovolj podrobno opredeljenimi ukrepi do leta 2015, vendar so z njihovo izvedbo povezana nekatera tveganja, zlasti ob upoštevanju sposobnosti izravnave prekoračitve proračuna za zdravstveno varstvo in spremljanja odhodkov lokalne ravni države. Povprečna letna fiskalna konsolidacija v obdobju 2011–2013, ki jo v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem v Priporočilu z dne 2. decembra 2009 priporoča Svet, znaša 0,75 % BDP. Za leta po roku za odpravo čezmernega primanjkljaja (2014 in 2015) se preračunani strukturni saldo izboljša za 0,25 % v letu 2014 in za 0,5 % v letu 2015, in tako nekoliko zaostaja za zahtevanim 0,5-odstotnim izboljšanjem strukturnega salda, dokler ne bo dosežen srednjeročni cilj. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi ocene dopolnjenega programa za stabilnost v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu za stabilnost, verjeten. Ta program za stabilnost temelji na nekoliko previdnejših projekcijah rasti za leti 2011 in 2012 v primerjavi z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2011. Program za stabilnost načrtuje zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % v letu 2012 , kar bi bilo eno leto pred rokom, določenem v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Po podatkih v programu za stabilnost bo srednjeročni cilj, namreč strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, skoraj dosežen ob koncu obdobja programa za stabilnost, saj strukturni saldo, ki ga je izračunala Komisija, v letu 2015 znaša – 0,8 % BDP. Proračunska strategija je v celoti podprta z dovolj podrobno opredeljenimi ukrepi do leta 2015, vendar so z njihovo izvedbo povezana nekatera tveganja, zlasti ob upoštevanju sposobnosti izravnave prekoračitve proračuna za zdravstveno varstvo in spremljanja odhodkov lokalne ravni države. Povprečna letna fiskalna konsolidacija v obdobju 2011–2013, ki jo v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem v Priporočilu z dne 2. decembra 2009 priporoča Svet, znaša 0,75 % BDP. Za leta po roku za odpravo čezmernega primanjkljaja (2014 in 2015) se preračunani strukturni saldo izboljša za 0,25 % v letu 2014 in za 0,5 % v letu 2015, in tako nekoliko zaostaja za zahtevanim 0,5-odstotnim izboljšanjem strukturnega salda, dokler ne bo dosežen srednjeročni cilj.

| (9) | Proračunska konsolidacija, ki so jo načrtovali in izvedli nizozemski organi, v veliki meri temelji na pretežno strukturnih zmanjšanjih odhodkov, ki v primerjavi z osnovnim scenarijem znašajo približno 3 % BDP ob koncu obdobja programa za stabilnost (2015). Posledična prilagoditev predvideva zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja s 3,8 % BDP v letu 2011 na 2,4 % BDP v letu 2012 in nadaljnja letna zmanjšanja za približno 0,5 % v obdobju 2013–2015. Nizozemska je trdno zavezana, da bo izpolnila te cilje. Varovanje področij politik, ki spodbujajo rasti kot izobraževanje, pred proračunskimi krčenji, bi preprečilo oviranje bodočega potenciala za gospodarsko rast in prispevalo k doseganju trajnostne odprave čezmernega primanjkljaja. |
| --- | --- |

(9)

Proračunska konsolidacija, ki so jo načrtovali in izvedli nizozemski organi, v veliki meri temelji na pretežno strukturnih zmanjšanjih odhodkov, ki v primerjavi z osnovnim scenarijem znašajo približno 3 % BDP ob koncu obdobja programa za stabilnost (2015). Posledična prilagoditev predvideva zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja s 3,8 % BDP v letu 2011 na 2,4 % BDP v letu 2012 in nadaljnja letna zmanjšanja za približno 0,5 % v obdobju 2013–2015. Nizozemska je trdno zavezana, da bo izpolnila te cilje. Varovanje področij politik, ki spodbujajo rasti kot izobraževanje, pred proračunskimi krčenji, bi preprečilo oviranje bodočega potenciala za gospodarsko rast in prispevalo k doseganju trajnostne odprave čezmernega primanjkljaja.

| (10) | Poleg kratkoročne konsolidacije je eden glavnih izzivov izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, na katere negativno vpliva veliko povečanje odhodkov, povezanih s staranjem. Dolgoročni strošek staranja je očitno nad povprečjem EU, zlasti za dolgotrajno oskrbo in pokojnine. Pričakovano povečanje odhodkov za dolgotrajno oskrbo je najvišje v Evropi, kot je razvidno iz poročila Komisije o staranju iz leta 2009. Glavni razlog za to je obstoj že zdaj obsežnega sistema formalne dolgotrajne oskrbe (na primer dolgoročno zavarovanje za osebno nego, bolniško nego, asistenco, zdravljenje in bolnišnično oskrbo), medtem ko ima neformalno varstvo na Nizozemskem bolj omejen pomen. Glede na zadnje ocene Komisije so tveganja glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ visoke. Poleg svojih konsolidacijskih načrtov je nizozemska vlada predložila Parlamentu ukrepe, ki bodo podpirali dolgoročno vzdržnost, vključno s podaljšanjem zakonsko določene upokojitvene starosti, ki je še v postopku sprejetja. |
| --- | --- |

(10)

Poleg kratkoročne konsolidacije je eden glavnih izzivov izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, na katere negativno vpliva veliko povečanje odhodkov, povezanih s staranjem. Dolgoročni strošek staranja je očitno nad povprečjem EU, zlasti za dolgotrajno oskrbo in pokojnine. Pričakovano povečanje odhodkov za dolgotrajno oskrbo je najvišje v Evropi, kot je razvidno iz poročila Komisije o staranju iz leta 2009. Glavni razlog za to je obstoj že zdaj obsežnega sistema formalne dolgotrajne oskrbe (na primer dolgoročno zavarovanje za osebno nego, bolniško nego, asistenco, zdravljenje in bolnišnično oskrbo), medtem ko ima neformalno varstvo na Nizozemskem bolj omejen pomen. Glede na zadnje ocene Komisije so tveganja glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ visoke. Poleg svojih konsolidacijskih načrtov je nizozemska vlada predložila Parlamentu ukrepe, ki bodo podpirali dolgoročno vzdržnost, vključno s podaljšanjem zakonsko določene upokojitvene starosti, ki je še v postopku sprejetja.

| (11) | Za nizozemski trg dela je značilna relativno visoka stopnja aktivnosti, visoka produktivnost na uro dela in nizka brezposelnost. Vendar bo glavni izziv za trg dela povečanje uporabe neizkoriščenega delovnega potenciala, zlasti kompenzacija za pričakovano zmanjšanje deleža delovno sposobnega prebivalstva kot posledice staranja. Povprečno število delovnih ur na leto je najnižje v EU, kot potrjujejo zadnji razpoložljivi podatki. Nizko število delovnih ur je posledica velikega deleža oseb, ki delajo s krajšim delovnim časom, zlasti žensk, kar je odraz osebne izbire, vendar tudi obstoja finančnih odvračilnih dejavnikov, ki odvračajo bodisi vstop na trg dela bodisi podaljševanje delovnih ur. Eden od glavnih odvračilnih dejavnikov za to, da se oseba z drugim dohodkom v skupnem gospodinjstvu vključi v trg dela ali da dela več delovnih ur, je na Nizozemskem visoka mejna davčna stopnja na drugi dohodek v skupnem gospodinjstvu, ki lahko v nekaterih primerih znaša prek 80 %, kar je med drugim posledica splošnega davčnega odbitka in zmanjšanja nadomestil, ki so odvisna od višine dohodka, kot je na primer otroški dodatek. |
| --- | --- |

(11)

Za nizozemski trg dela je značilna relativno visoka stopnja aktivnosti, visoka produktivnost na uro dela in nizka brezposelnost. Vendar bo glavni izziv za trg dela povečanje uporabe neizkoriščenega delovnega potenciala, zlasti kompenzacija za pričakovano zmanjšanje deleža delovno sposobnega prebivalstva kot posledice staranja. Povprečno število delovnih ur na leto je najnižje v EU, kot potrjujejo zadnji razpoložljivi podatki. Nizko število delovnih ur je posledica velikega deleža oseb, ki delajo s krajšim delovnim časom, zlasti žensk, kar je odraz osebne izbire, vendar tudi obstoja finančnih odvračilnih dejavnikov, ki odvračajo bodisi vstop na trg dela bodisi podaljševanje delovnih ur. Eden od glavnih odvračilnih dejavnikov za to, da se oseba z drugim dohodkom v skupnem gospodinjstvu vključi v trg dela ali da dela več delovnih ur, je na Nizozemskem visoka mejna davčna stopnja na drugi dohodek v skupnem gospodinjstvu, ki lahko v nekaterih primerih znaša prek 80 %, kar je med drugim posledica splošnega davčnega odbitka in zmanjšanja nadomestil, ki so odvisna od višine dohodka, kot je na primer otroški dodatek.

| (12) | Za vedno večjo in raznoliko skupino delno invalidnih, dolgotrajno brezposelnih oseb, ki se soočajo z vedno večjim tveganjem strukturne brezposelnosti, izvajanje aktivnih politik trga dela očitno ni obrodila sadov. Zlasti imajo težave osebe, ki niso državljani EU, kar še povečuje trdovratne razlike v zaposlenosti in brezposelnosti. |
| --- | --- |

(12)

Za vedno večjo in raznoliko skupino delno invalidnih, dolgotrajno brezposelnih oseb, ki se soočajo z vedno večjim tveganjem strukturne brezposelnosti, izvajanje aktivnih politik trga dela očitno ni obrodila sadov. Zlasti imajo težave osebe, ki niso državljani EU, kar še povečuje trdovratne razlike v zaposlenosti in brezposelnosti.

| (13) | Nizozemski sistem za raziskave in inovacije je uspel ohraniti svojo inovativno sposobnost, vendar bi nizek delež zasebnega sektorja v naložbah za raziskave in razvoj lahko negativno vplival na prihodnjo gospodarsko rast in konkurenčnost nizozemskega gospodarstva. Vlada želi z davčnimi spodbudami, prostorom za podjetnike in odličnostjo pri raziskovanju, oblikovati privlačno okolje za tuja podjetja, ki se intenzivno ukvarjajo z raziskavami in inovacijami. Zaradi potrebe po proračunski konsolidaciji v letošnjem letu nekaterih subvencij za podjetja morda ne bo več, medtem ko bodo druge prilagojene in usmerjene na „vodilna gospodarska področja“ ter preusmerjene na bolj splošne davčne instrumente. |
| --- | --- |

(13)

Nizozemski sistem za raziskave in inovacije je uspel ohraniti svojo inovativno sposobnost, vendar bi nizek delež zasebnega sektorja v naložbah za raziskave in razvoj lahko negativno vplival na prihodnjo gospodarsko rast in konkurenčnost nizozemskega gospodarstva. Vlada želi z davčnimi spodbudami, prostorom za podjetnike in odličnostjo pri raziskovanju, oblikovati privlačno okolje za tuja podjetja, ki se intenzivno ukvarjajo z raziskavami in inovacijami. Zaradi potrebe po proračunski konsolidaciji v letošnjem letu nekaterih subvencij za podjetja morda ne bo več, medtem ko bodo druge prilagojene in usmerjene na „vodilna gospodarska področja“ ter preusmerjene na bolj splošne davčne instrumente.

| (14) | Na poslovno okolje negativno vpliva obseg zastojev v cestnem in železniškem prometu, ki je med najvišjimi v EU. V tem okviru relativno neučinkovita prometna infrastruktura vpliva na mobilnost delavcev in s tem na potencial rasti prek produktivnosti. Delavci imajo težave z velikimi razdaljami med krajem prebivanja in delovnim mestom, nezanesljivim potovalnim časom in visokimi stroški zaradi zastojev. Za slednje se pričakuje, da bodo do leta 2020 še narasli, če se ne bo spremenila politika na tem področju. Izboljšave učinkovite rabe infrastrukture, na primer prek ukrepov zaračunavanja cestnih pristojbin, bi prispevale k večji mobilnosti delavcev in produktivnosti ter s tem k potencialni rasti. |
| --- | --- |

(14)

Na poslovno okolje negativno vpliva obseg zastojev v cestnem in železniškem prometu, ki je med najvišjimi v EU. V tem okviru relativno neučinkovita prometna infrastruktura vpliva na mobilnost delavcev in s tem na potencial rasti prek produktivnosti. Delavci imajo težave z velikimi razdaljami med krajem prebivanja in delovnim mestom, nezanesljivim potovalnim časom in visokimi stroški zaradi zastojev. Za slednje se pričakuje, da bodo do leta 2020 še narasli, če se ne bo spremenila politika na tem področju. Izboljšave učinkovite rabe infrastrukture, na primer prek ukrepov zaračunavanja cestnih pristojbin, bi prispevale k večji mobilnosti delavcev in produktivnosti ter s tem k potencialni rasti.

| (15) | Nizozemska je 4. aprila 2011 v okviru pakta „euro plus“ napovedala številne zaveze. Med njimi so ukrepi za povečanje konkurenčnosti (uvedba nove poslovne politike, ki temelji na bolj splošnih zmanjšanjih obdavčitve in upravnih bremen) in zaposlovanje (vzpostavitev socialne varnosti, ki bolj aktivira delavce in zmanjšuje odvisnost od nadomestil za brezposelnost), za nadaljnje prispevanje k vzdržnosti javnih financ (vključitev Pakta za stabilnost in rast v nacionalno pravo) in za okrepitev finančne stabilnosti (več moči nadzornim institucijam). Te zaveze se nanašajo na vsa področja pakta. Predstavljajo nadaljevanje širšega programa reform, določenega v programu za stabilnost in nacionalnem programu reform. Vendar njihova časovna veljavnost in ukrepi, potrebni za njihovo izvajanje, niso podrobneje določeni. Te zaveze so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih. |
| --- | --- |

(15)

Nizozemska je 4. aprila 2011 v okviru pakta „euro plus“ napovedala številne zaveze. Med njimi so ukrepi za povečanje konkurenčnosti (uvedba nove poslovne politike, ki temelji na bolj splošnih zmanjšanjih obdavčitve in upravnih bremen) in zaposlovanje (vzpostavitev socialne varnosti, ki bolj aktivira delavce in zmanjšuje odvisnost od nadomestil za brezposelnost), za nadaljnje prispevanje k vzdržnosti javnih financ (vključitev Pakta za stabilnost in rast v nacionalno pravo) in za okrepitev finančne stabilnosti (več moči nadzornim institucijam). Te zaveze se nanašajo na vsa področja pakta. Predstavljajo nadaljevanje širšega programa reform, določenega v programu za stabilnost in nacionalnem programu reform. Vendar njihova časovna veljavnost in ukrepi, potrebni za njihovo izvajanje, niso podrobneje določeni. Te zaveze so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.

| (16) | Komisija je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter zaveze pakta „euro plus“. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje EU z vključitvijo ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Nizozemskem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Meni, da bi popolnoma opredeljena nizozemska strategija proračunske konsolidacije morala biti izvedena, kot je določeno, hkrati pa bi bilo treba ohraniti odhodke na področjih, ki najbolj prispevajo k dolgoročni rasti. Nadaljnji koraki so potrebni za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, zlasti na področjih pokojnin in dolgotrajne oskrbe, da se poveča vključevanje na trg dela in integracija, in da se rešijo težave, ki nastajajo zaradi prometnih zastojev. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter zaveze pakta „euro plus“. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje EU z vključitvijo ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Nizozemskem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Meni, da bi popolnoma opredeljena nizozemska strategija proračunske konsolidacije morala biti izvedena, kot je določeno, hkrati pa bi bilo treba ohraniti odhodke na področjih, ki najbolj prispevajo k dolgoročni rasti. Nadaljnji koraki so potrebni za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, zlasti na področjih pokojnin in dolgotrajne oskrbe, da se poveča vključevanje na trg dela in integracija, in da se rešijo težave, ki nastajajo zaradi prometnih zastojev.

| (17) | Glede na to oceno, tudi ob upoštevanju Priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009, je Svet proučil dopolnitev programa za stabilnost Nizozemske za leto 2011, njegovo mnenje (3) pa je zlasti odraženo v njegovih priporočilih v točkah (1) in (2) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet proučil nacionalni program reform Nizozemske – |
| --- | --- |

(17)

Glede na to oceno, tudi ob upoštevanju Priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009, je Svet proučil dopolnitev programa za stabilnost Nizozemske za leto 2011, njegovo mnenje (3) pa je zlasti odraženo v njegovih priporočilih v točkah (1) in (2) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet proučil nacionalni program reform Nizozemske –

PRIPOROČA, da Nizozemska v obdobju 2011–2012:

| 1. | Izvaja proračunsko strategijo za leto 2012 v skladu s priporočili Sveta o popravku čezmernega primanjkljaja, kar bi povzročilo zmanjšanje visokega deleža javnega dolga. Po tem, bi morala nadaljevati proti dosegu srednjeročnega cilja v skladu z zahtevami iz Pakta za stabilnost in rast ob upoštevanju zgornjih mej javne porabe in konsolidacijskih zahtev, s čimer se zagotovi, da je konsolidacija vzdržna in usmerjena v rast, tako da varuje odhodke na področjih, ki so neposredno povezana z rastjo, kot so raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje. |
| --- | --- |

1.

Izvaja proračunsko strategijo za leto 2012 v skladu s priporočili Sveta o popravku čezmernega primanjkljaja, kar bi povzročilo zmanjšanje visokega deleža javnega dolga. Po tem, bi morala nadaljevati proti dosegu srednjeročnega cilja v skladu z zahtevami iz Pakta za stabilnost in rast ob upoštevanju zgornjih mej javne porabe in konsolidacijskih zahtev, s čimer se zagotovi, da je konsolidacija vzdržna in usmerjena v rast, tako da varuje odhodke na področjih, ki so neposredno povezana z rastjo, kot so raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje.

| 2. | Sprejme ukrepe za dvig zakonsko določene upokojitvene starosti, tako da jo veže na pričakovano življenjsko dobo, in podkrepi te ukrepe z drugimi ukrepi za dvig dejanske starosti ob upokojitvi in za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Pripravi naj tudi načrt za reformo dolgotrajne oskrbe glede na staranje prebivalstva. |
| --- | --- |

2.

Sprejme ukrepe za dvig zakonsko določene upokojitvene starosti, tako da jo veže na pričakovano življenjsko dobo, in podkrepi te ukrepe z drugimi ukrepi za dvig dejanske starosti ob upokojitvi in za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Pripravi naj tudi načrt za reformo dolgotrajne oskrbe glede na staranje prebivalstva.

| 3. | Spodbuja vključevanje na trg dela, tako da zmanjša davčne dejavnike, ki osebe z drugim dohodkom v okviru skupnega gospodinjstva odvračajo od dela, in določi ukrepe za podporo najbolj ranljivih skupin in jim pomaga pri ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

3.

Spodbuja vključevanje na trg dela, tako da zmanjša davčne dejavnike, ki osebe z drugim dohodkom v okviru skupnega gospodinjstva odvračajo od dela, in določi ukrepe za podporo najbolj ranljivih skupin in jim pomaga pri ponovni vključitvi na trg dela.

| 4. | Spodbuja inovacije, zasebne naložbe v raziskave in razvoj ter tesnejše znanstveno-poslovne povezave z zagotavljanjem primernih spodbud v okviru nove podjetniške politike („Naar de top“). |
| --- | --- |

4.

Spodbuja inovacije, zasebne naložbe v raziskave in razvoj ter tesnejše znanstveno-poslovne povezave z zagotavljanjem primernih spodbud v okviru nove podjetniške politike („Naar de top“).

V Bruslju, 12. julija 2011

Za Svet

Predsednik

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

2

(3)  Predvideno v členu 5(3) Uredbe (ES) št. 1466/97.

3

---

MNENJA

Evropska komisija

| 19.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/16

---

MNENJE KOMISIJE

z dne 15. julija 2011

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz obrata za odstranjevanje kotlovca in odlagališča Stoneyhill NORM, ki se nahaja v pokrajini Aberdeenshire, na Škotskem, v Združenem kraljestvu, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

2011/C 212/05

Spodnja ocena je izvedena v skladu z določbami Pogodbe Euratom brez poseganja v kakršne koli dodatne ocene, ki se izvajajo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, in v obveznosti, ki izhajajo iz nje in sekundarne zakonodaje.

Evropska komisija je 3. februarja 2011 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od britanske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz obrata za odstranjevanje kotlovca in odlagališča Stoneyhill NORM.

Na podlagi teh podatkov in po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

| 1. | Razdalja med Stoneyhillom in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Irske, znaša 398 km. |
| --- | --- |

1.

Razdalja med Stoneyhillom in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Irske, znaša 398 km.

| 2. | Obrat za odstranjevanje kotlovca ne bo imel dovoljenja za izpuste za tekoče in plinaste radioaktivne odpadke. Med običajnim delovanjem obrat za odstranjevanje kotlovca ne bo izločal tekočih radioaktivnih odplak, vendar se bo radioaktivni zemeljski plin (radon) izločal iz obrata za odstranjevanje kotlovca in sproščale se bodo zelo majhne količine radioaktivnih razpršil. Nič od tega ne bo vplivalo na zdravje prebivalstva v drugi državi članici. |
| --- | --- |

2.

Obrat za odstranjevanje kotlovca ne bo imel dovoljenja za izpuste za tekoče in plinaste radioaktivne odpadke. Med običajnim delovanjem obrat za odstranjevanje kotlovca ne bo izločal tekočih radioaktivnih odplak, vendar se bo radioaktivni zemeljski plin (radon) izločal iz obrata za odstranjevanje kotlovca in sproščale se bodo zelo majhne količine radioaktivnih razpršil. Nič od tega ne bo vplivalo na zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

| 3. | V obratovalnem obdobju odlagališča:






  — | bodo radioaktivni odpadki postavljeni v odlagališče brez namena, da bi se od tam odstranili, |
| --- | --- | --- |

3.

V obratovalnem obdobju odlagališča:

—

bodo radioaktivni odpadki postavljeni v odlagališče brez namena, da bi se od tam odstranili,

| — | odlagališče ne bo imelo dovoljenja za izpuste tekočih in plinastih radioaktivnih odpadkov, vendar bo radioaktivni zemeljski plin (radon) uhajal iz odlagališča, to pa ne bo vplivalo na zdravje prebivalstva v drugi državi članici. |
| --- | --- |

—

odlagališče ne bo imelo dovoljenja za izpuste tekočih in plinastih radioaktivnih odpadkov, vendar bo radioaktivni zemeljski plin (radon) uhajal iz odlagališča, to pa ne bo vplivalo na zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

| 4. | Po koncu obratovalnega obdobja odlagališča:
  Ukrepi, predvideni za dokončno zaprtje odlagališča, kakor so opisani v splošnih podatkih, zagotavljajo, da bodo zaključki iz točke 2 veljavni dolgoročno. |
| --- | --- |

4.

Po koncu obratovalnega obdobja odlagališča:

Ukrepi, predvideni za dokončno zaprtje odlagališča, kakor so opisani v splošnih podatkih, zagotavljajo, da bodo zaključki iz točke 2 veljavni dolgoročno.

| 5. | V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odplak zaradi nesreč, ki bi bile take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, doze sevanja, ki bi mu bili izpostavljeni prebivalci druge države članice, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva. |
| --- | --- |

5.

V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odplak zaradi nesreč, ki bi bile take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, doze sevanja, ki bi mu bili izpostavljeni prebivalci druge države članice, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz obrata za odstranjevanje kotlovca in odlagališča Stoneyhill NORM v Združenem kraljestvu med običajnim obratovanjem in po končnem zaprtju ter v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja voda, tal ali ozračja druge države članice.

V Bruslju, 15. julija 2011

Za Komisijo

Günther OETTINGER

Član Komisije

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 19.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/18

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter)

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 212/06

Komisija se je 16. junija 2011 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32011M6175. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32011M6175. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 19.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/18

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals)

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 212/07

Komisija se je 15. junija 2011 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32011M6191. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32011M6191. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 19.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/19

---

Obvestilo osebam, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/145/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004

2011/C 212/08

SVET EVROPSKE UNIJE –

Osebe, navedene v Prilogi I k Sklepu Sveta 2010/145/SZVP in Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 1763/2004, obveščamo:

Svet Evropske unije je ugotovil, da osebe, navedene v omenjenih prilogah, še naprej izpolnjujejo merilo, določeno v Sklepu Sveta 2010/145/SZVP in Uredbi Sveta (ES) št. 1763/2004 o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo, zato bi zanje morali še naprej veljati ukrepi.

Zadevne osebe obveščamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kakor je navedeno na spletnih mestih v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1763/2004, vložijo prošnjo za pridobitev dovoljenja za uporabo zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali posebna plačila (glej člen 3 Uredbe).

Zadevne osebe lahko zahtevek skupaj z dokazili pošljejo Svetu za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na enega od zgornjih seznamov, in sicer na naslednji naslov:

| Svet Evropske unije |
| --- |
| Generalni sekretariat |
| Oddelek za koordinacijo GD K (10 HN 43) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Svet Evropske unije

Generalni sekretariat

Oddelek za koordinacijo GD K (10 HN 43)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Zadevne osebe hkrati obveščamo, da sklep Sveta lahko izpodbijajo pri Splošnem sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz členov 275(2) ter 263(4) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

| 19.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/20

---

Obvestilo osebam, skupinam in subjektom s seznama iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu

(glej Prilogo k Uredbi Sveta (EU) št. 687/2011)

2011/C 212/09

SVET EVROPSKE UNIJE –

Osebam, skupinam in subjektom, navedenim na seznamu v Uredbi Sveta (EU) št. 687/2011 z dne 18. julija 2011 (1), sporočamo:

Svet Evropske unije je ugotovil, da so razlogi za vključitev oseb, skupin in subjektov na zadevni seznam oseb, skupin in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (2), še vedno veljavni. Zato je Svet sklenil, da te osebe, skupine in subjekti ostanejo na tem seznamu.

Uredba Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 določa, da se zamrznejo vsakršna denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri, ki pripadajo zadevnim osebam, skupinam in subjektom, ter da se slednjim ne smejo dati na razpolago, bodisi neposredno ali posredno, nikakršna denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri.

Zadevne osebe, skupine in subjekte je treba opozoriti, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, navedenih na seznamu v Prilogi k Uredbi, vložijo prošnjo za pridobitev dovoljenja glede uporabe zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali posebna plačila v skladu s členom 5(2) te uredbe. Posodobljeni seznam pristojnih organov je na voljo na naslednjem spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

Zadevne osebe, skupine in subjekti lahko Svetu predložijo zahtevek za pridobitev utemeljitve, na podlagi katere so bile obdržane na zadevnem seznamu (če jim ta utemeljitev še ni bila poslana). Zahtevke je treba poslati na naslednji naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| (Za: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

(Za: CP 931 designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Zadevne osebe, skupine in subjekti lahko Svetu na zgornji naslov kadar koli, skupaj z vsemi dokazili, predložijo zahtevek za ponovno preučitev odločitve, da se jih vključi na seznam in obdrži na njem. Takšni zahtevki bodo obravnavani po prejemu. V zvezi s tem zadevne osebe, skupine in subjekte opozarjamo, da bo Svet redno pregledoval seznam v skladu s členom 1(6) Skupnega stališča 2001/931/SZVP. Če naj bi bili zahtevki preučeni v okviru naslednjega pregleda, jih je treba predložiti v dveh mesecih od datuma objave tega obvestila.

Obenem zadevne osebe, skupine in subjekte opozarjamo na možnost izpodbijanja uredbe Sveta pri Sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 263(4) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 188, 19.7.2001, str. 2.

(2)  UL L 344, 28.12.2001, str. 70.

---

Evropska komisija

| 19.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/21

---

Menjalni tečaji eura (1)

18. julija 2011

2011/C 212/10

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4045 |
| JPY | japonski jen | 111,10 |
| DKK | danska krona | 7,4567 |
| GBP | funt šterling | 0,87315 |
| SEK | švedska krona | 9,2534 |
| CHF | švicarski frank | 1,1485 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,8670 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,405 |
| HUF | madžarski forint | 272,98 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7093 |
| PLN | poljski zlot | 4,0440 |
| RON | romunski leu | 4,2688 |
| TRY | turška lira | 2,3468 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3237 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3472 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,9488 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6640 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7107 |
| KRW | južnokorejski won | 1 490,82 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,8084 |
| CNY | kitajski juan | 9,0853 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4500 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 024,36 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2311 |
| PHP | filipinski peso | 60,463 |
| RUB | ruski rubelj | 39,6125 |
| THB | tajski bat | 42,219 |
| BRL | brazilski real | 2,2208 |
| MXN | mehiški peso | 16,5456 |
| INR | indijska rupija | 62,6060 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4045

JPY

japonski jen

111,10

DKK

danska krona

7,4567

GBP

funt šterling

0,87315

SEK

švedska krona

9,2534

CHF

švicarski frank

1,1485

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,8670

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,405

HUF

madžarski forint

272,98

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7093

PLN

poljski zlot

4,0440

RON

romunski leu

4,2688

TRY

turška lira

2,3468

AUD

avstralski dolar

1,3237

CAD

kanadski dolar

1,3472

HKD

hongkonški dolar

10,9488

NZD

novozelandski dolar

1,6640

SGD

singapurski dolar

1,7107

KRW

južnokorejski won

1 490,82

ZAR

južnoafriški rand

9,8084

CNY

kitajski juan

9,0853

HRK

hrvaška kuna

7,4500

IDR

indonezijska rupija

12 024,36

MYR

malezijski ringit

4,2311

PHP

filipinski peso

60,463

RUB

ruski rubelj

39,6125

THB

tajski bat

42,219

BRL

brazilski real

2,2208

MXN

mehiški peso

16,5456

INR

indijska rupija

62,6060

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 19.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/22

---

RAZPIS ZA ZBIRANJE PREDLOGOV

„Podpora za ukrepe za informiranje v zvezi s skupno kmetijsko politiko“

Izvajanje ukrepov za informiranje v okviru proračunske postavke 05 08 06 za leto 2012

2011/C 212/11

1.   UVOD

Ta razpis za zbiranje predlogov temelji na Uredbi Sveta (ES) št. 814/2000 z dne 17. aprila 2000 o ukrepih za informiranje v zvezi s skupno kmetijsko politiko (1), ki določa vrsto in vsebino ukrepov za informiranje, ki jih Unija lahko sofinancira. Uredba Komisije (ES) št. 2208/2002 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1820/2004 (3), določa podrobna pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 814/2000.

To je razpis za zbiranje predlogov za financiranje ukrepov za informiranje, kakor so opredeljeni v členu 3(1) Uredbe Sveta (ES) št. 814/2000, z odobrenimi proračunskimi sredstvi za leto 2012. Ta razpis za zbiranje predlogov je namenjen ukrepom za informiranje (vključno s pripravo, izvajanjem, spremljanjem izvajanja in ocenjevanjem) med 1. marcem 2012 in 28. februarjem 2013.

Ukrep za informiranje je neodvisen in koherenten informacijski dogodek, organiziran v okviru enega samega finančnega načrta. Tak dogodek lahko zajema od preprostega niza konferenc do celovite informacijske kampanje, ki obsega več vrst ukrepov in javnih sredstev obveščanja/komunikacije.

V skladu s členom 4(2) Uredbe Komisije (ES) št. 2208/2002 morajo biti prosilci razpisa za zbiranje predlogov pravne osebe, zakonito ustanovljene v državi članici vsaj dve leti.

2.   PREDNOSTNE NALOGE IN VRSTE UKREPOV ZA LETO 2012

2.1   Prednostne naloge

SKP, temeljni kamen evropske zgradbe, bo leta 2012 praznovala 50-letnico. To je priložnost za razvoj ukrepov na področju komunikacije v zvezi z SKP, v zvezi z njeno zgodovino in razvojem, njenimi dejanskimi rezultati in prihodnjimi razvojnimi možnostmi v okviru predlagane reforme.

V tem razpisu za zbiranje predlogov daje Komisija prednost inovativnim in kreativnim ukrepom s pričakovanim velikim učinkom, ki se ne bodo usmerjali le na podeželje, temveč na družbo v celoti.

Namen ukrepov mora biti prikaz pomembnosti in uporabnosti SKP kot skupne politike EU, ki zadovoljuje potrebe in izpolnjuje pričakovanja družbe ter katere cilji so:

| — | boljše soočanje z izzivi glede varne preskrbe s hrano, podnebnih sprememb, trajnostne uporabe naravnih virov in uravnoteženega razvoja podeželskih regij; |
| --- | --- |

—

boljše soočanje z izzivi glede varne preskrbe s hrano, podnebnih sprememb, trajnostne uporabe naravnih virov in uravnoteženega razvoja podeželskih regij;

| — | pomoč kmetijskemu sektorju pri odpravljanju učinkov gospodarske krize in nestabilnosti cen kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

—

pomoč kmetijskemu sektorju pri odpravljanju učinkov gospodarske krize in nestabilnosti cen kmetijskih proizvodov;

| — | prispevek k razvoju pametne rasti, ki je trajnostna in vključujoča ter kakor je opredeljena v strategiji Evropa 2020. |
| --- | --- |

—

prispevek k razvoju pametne rasti, ki je trajnostna in vključujoča ter kakor je opredeljena v strategiji Evropa 2020.

2.2   Vrste ukrepov za informiranje

V okviru tega razpisa za zbiranje predlogov namerava Komisija podpreti dve vrsti integriranih ukrepov javne komunikacije:

| — | na nacionalni ravni s povezovanjem različnih partnerjev v obsežen skupni projekt in |
| --- | --- |

—

na nacionalni ravni s povezovanjem različnih partnerjev v obsežen skupni projekt in

| — | na evropski ravni v kar največ državah članicah, da se tako poveča učinek. |
| --- | --- |

—

na evropski ravni v kar največ državah članicah, da se tako poveča učinek.

Cilja ukrepov za informiranje morata biti:

| — | boljše spoznavanje SKP, njene zgodovine in razvoja ter njenih prihodnjih razvojnih možnosti v okviru predlagane reforme v zadevni državi/na evropski ravni; |
| --- | --- |

—

boljše spoznavanje SKP, njene zgodovine in razvoja ter njenih prihodnjih razvojnih možnosti v okviru predlagane reforme v zadevni državi/na evropski ravni;

| — | vzbujanje zanimanja širše javnosti, zlasti tiste na mestnih območjih, za vlogo kmetijstva in razvoja podeželja v naših družbah ter prikaz pomembnosti raznolike vloge kmetovalcev. |
| --- | --- |

—

vzbujanje zanimanja širše javnosti, zlasti tiste na mestnih območjih, za vlogo kmetijstva in razvoja podeželja v naših družbah ter prikaz pomembnosti raznolike vloge kmetovalcev.

Ukrepi za informiranje bodo morali preoblikovati obsežne informacijske kampanje, ki zajemajo eno ali več naslednjih dejavnosti:

| — | proizvodnja in distribucija inovativnih in izvirnih multimedijskih in/ali avdiovizualnih del (radijski in/ali televizijski programi (4), oddaje „resničnostnega šova“, debatne oddaje, videoposnetki (5)); |
| --- | --- |

—

proizvodnja in distribucija inovativnih in izvirnih multimedijskih in/ali avdiovizualnih del (radijski in/ali televizijski programi (4), oddaje „resničnostnega šova“, debatne oddaje, videoposnetki (5));

| — | kampanje plakatov na javnih mestih, kjer se zadržuje veliko ljudi (podzemna železnica, železniške postaje itd.); |
| --- | --- |

—

kampanje plakatov na javnih mestih, kjer se zadržuje veliko ljudi (podzemna železnica, železniške postaje itd.);

| — | prireditve vrste „kmetija v mestu“ ipd.; |
| --- | --- |

—

prireditve vrste „kmetija v mestu“ ipd.;

| — | medijski dogodki; |
| --- | --- |

—

medijski dogodki;

| — | konference, seminarji in delavnice, posebej namenjeni dobro opredeljene ciljne skupine. |
| --- | --- |

—

konference, seminarji in delavnice, posebej namenjeni dobro opredeljene ciljne skupine.

2.3   Ciljne skupine

Ciljne skupine, ki jim je namenjen ta razpis za zbiranje predlogov so širša javnost (predvsem mladi na mestnih območjih), mediji, civilna družba in akterji na podeželju.

3.   TRAJANJE IN PRORAČUN

Ta razpis za zbiranje predlogov je namenjen ukrepom za informiranje (vključno s pripravo, izvajanjem, spremljanjem izvajanja in ocenjevanjem) med 1. marcem 2012 in 28. februarjem 2013, vendar se morajo obvezno izvesti v letu 2012.

Skupni proračun, ki je na voljo za ukrepe za informiranje v okviru tega razpisa za zbiranje predlogov, znaša 3 250 000 EUR. Ta znesek se razdeli za vloge, ki jim je odbor za ocenjevanje po merilih iz točke 2 Priloge III dodelil najboljše rezultate. Komisija si po potrebi pridržuje pravico, da skupni proračun zmanjša.

Nepovratna sredstva, ki jih dodeli Komisija, znašajo med 100 000 in 500 000 EUR za posamezno vlogo (vključno s pavšalnim zneskom za stroške osebja) za ukrepe iz točke 2.2.

Prispevek Komisije za izbrane vloge je omejen na 50 % skupnih upravičenih stroškov (gl. Prilogo IV – priprava proračuna) brez stroškov osebja. Poleg tega zneska bo za kritje vseh stroškov osebja izplačan pavšalni znesek največ 10 000 EUR za ukrepe, katerih skupni upravičeni stroški (brez pavšalnega zneska za stroške osebja) znašajo manj kot 400 000 EUR, največ 25 000 EUR pa za ukrepe, katerih skupni upravičeni stroški (brez pavšalnega zneska za stroške osebja) znašajo od 400 000 EUR in 950 000 EUR.

Pri ukrepih za informiranje izjemnega pomena se lahko odstotek prispevka Komisije poviša na 75 %, če kandidat za to zaprosi.

Ukrep za informiranje bo priznan za ukrep izjemnega pomena na podlagi člena 7(2) Uredbe (ES) št. 2208/2002, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| 1. | načrt posredovanja informacij je tak, da zagotavlja posredovanje informacij največjemu možnemu občinstvu in zajema vsaj tri države članice ter predstavlja najmanj 5 % državljanov vseh vključenih držav članic, vnaprej pričakovani učinek in dejanski učinek pa morata biti dokazana z ustreznimi zunanjimi dokazi (statistike občinstva itd.); |
| --- | --- |

1.

načrt posredovanja informacij je tak, da zagotavlja posredovanje informacij največjemu možnemu občinstvu in zajema vsaj tri države članice ter predstavlja najmanj 5 % državljanov vseh vključenih držav članic, vnaprej pričakovani učinek in dejanski učinek pa morata biti dokazana z ustreznimi zunanjimi dokazi (statistike občinstva itd.);

| 2. | odbor za ocenjevanje (v nadaljnjem besedilu: odbor) ukrepu na podlagi meril za dodelitev iz točke 2 Priloge III dodeli najmanj 75 od 100 točk. |
| --- | --- |

2.

odbor za ocenjevanje (v nadaljnjem besedilu: odbor) ukrepu na podlagi meril za dodelitev iz točke 2 Priloge III dodeli najmanj 75 od 100 točk.

Dodeljeno ne bo nobeno predhodno financiranje ukrepov za informiranje, za katere se v okviru tega razpisa koristijo nepovratna sredstva. Če tako nanesejo okoliščine, lahko upravičenec na podlagi vmesnega tehničnega in finančnega poročila zaprosi za delno plačilo. Znesek delnega plačila ne sme preseči 30 % v sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev določenega skupnega predvidenega zneska. Ta znesek se določi na podlagi dejanske izvedbe ukrepa in dejanskih upravičenih stroškov, prikazanih v vmesnem finančnem poročilu, kakor jih potrdi Komisija, uporabi pa se v sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev predvideni odstotek sofinanciranja. Pavšalni znesek za stroške osebja se izplača samo v okviru končnega plačila.

Z izbiro vloge se Komisija ne zaveže k dodelitvi celotnega zaprošenega zneska. Nepovratna sredstva v nobenem primeru ne bodo presegla zaprošenega zneska. Ukrepi, deležni drugih finančnih pomoči Evropske unije, niso upravičeni do nepovratnih sredstev na podlagi tega razpisa.

4.   SPLOŠNA NAVODILA ZA PREDLOŽITEV VLOGE

4.1   Navodila za pripravo vloge

Vsak prosilec lahko na proračunsko leto zaprosi za nepovratna sredstva samo za en ukrep za informiranje.

Vloga se pripravi na obrazcih, ki so na voljo na naslednjem spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_sl.htm

Vloga mora biti sestavljena v enem od uradnih jezikov Unije. Kljub temu je zaradi hitrejše obravnave vlog zaželeno, da jih prosilci pripravijo v angleškem ali francoskem jeziku. Če to ni mogoče, je zaželeno, da priložijo vsaj prevod vsebine obrazca 3 v angleškem ali francoskem jeziku.

Vloga mora vsebovati naslednje dokumente, ki so na voljo na zgornjem spletnem naslovu:

| — | spremni dopis, v katerem se navede naziv predlaganega ukrepa za informiranje in zaprošeni znesek nepovratnih sredstev, podpisati pa ga mora zakonsko pooblaščeni zastopnik organizacije, ki odda vlogo; znesek nepovratnih sredstev, za katera se zaproša v dopisu, mora biti enak znesku sofinanciranja Evropske unije iz preglednice o prihodkih proračuna (točki g in h); |
| --- | --- |

—

spremni dopis, v katerem se navede naziv predlaganega ukrepa za informiranje in zaprošeni znesek nepovratnih sredstev, podpisati pa ga mora zakonsko pooblaščeni zastopnik organizacije, ki odda vlogo; znesek nepovratnih sredstev, za katera se zaproša v dopisu, mora biti enak znesku sofinanciranja Evropske unije iz preglednice o prihodkih proračuna (točki g in h);

| — | obrazec št. 1 (podatki o prosilcu), obrazec št. 2 (podatki o morebitnih soorganizatorjih) in obrazec št. 3 (podroben opis ukrepa za informiranje) vloge. Če se vprašanje ne nanaša na predlagani ukrep za informiranje, vpišite „se ne uporablja“ ali „N/U“. Upoštevane bodo samo vloge, predložene na teh obrazcih. Če se obrazec 2 ne uporablja, na prvi strani obrazca navedite „N/U“; |
| --- | --- |

—

obrazec št. 1 (podatki o prosilcu), obrazec št. 2 (podatki o morebitnih soorganizatorjih) in obrazec št. 3 (podroben opis ukrepa za informiranje) vloge. Če se vprašanje ne nanaša na predlagani ukrep za informiranje, vpišite „se ne uporablja“ ali „N/U“. Upoštevane bodo samo vloge, predložene na teh obrazcih. Če se obrazec 2 ne uporablja, na prvi strani obrazca navedite „N/U“;

| — | pravilno izpolnjen finančni načrt ukrepa za informiranje (ki je sestavljen iz podrobne preglednice o izdatkih in preglednice o prihodkih, ki morata biti uravnoteženi), z datumom in podpisom zakonsko pooblaščenega predstavnika organizacije, ki oddaja vlogo; |
| --- | --- |

—

pravilno izpolnjen finančni načrt ukrepa za informiranje (ki je sestavljen iz podrobne preglednice o izdatkih in preglednice o prihodkih, ki morata biti uravnoteženi), z datumom in podpisom zakonsko pooblaščenega predstavnika organizacije, ki oddaja vlogo;

| — | vsi dodatni dokumenti iz Priloge I (dodatni dokumenti, zahtevani ob oddaji vloge za dodelitev nepovratnih sredstev). |
| --- | --- |

—

vsi dodatni dokumenti iz Priloge I (dodatni dokumenti, zahtevani ob oddaji vloge za dodelitev nepovratnih sredstev).

4.2   Rok in naslov za oddajo vlog

Prosilci pošljejo en izvod celotne vloge na papirju s priporočeno pošto s povratnico (poštni žig na pisemski ovojnici velja kot dokazilo o datumu pošiljanja) do 30. septembra 2011 na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Unit AGRI. K.1. |
| Call for proposals 2011/C /... |
| Attn. Angela Filote |
| L130 4/148A |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Unit AGRI. K.1.

Call for proposals 2011/C /...

Attn. Angela Filote

L130 4/148A

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Vloge je treba predložiti v zaprti kuverti ali kartonski škatli, ki je vložena v še eno zapečateno kuverto ali kartonsko škatlo. Na notranji kuverti ali kartonski škatli morajo biti poleg imena službe, na katero je naslovljena in ki je bila navedena v razpisu za zbiranje predlogov, navedene naslednje besede „Appel à propositions — à ne pas ouvrir par le service du courrier (Javni razpis – ne odpiraj)“. Če se uporabijo samolepilne kuverte, morajo biti zalepljene z lepilnim trakom, pošiljatelj pa se čezenj podpiše.

Ker Komisija vse prejete dokumente optično odčitava stran za stranjo, naj posamezni listi vloge in prilog ne bodo speti. Zaradi varovanja okolja se za predložitev vlog spodbuja uporaba recikliranega obojestransko potiskanega papirja.

Poleg tega morajo prosilci najpozneje do 30. septembra 2011 do 24. ure (po bruseljskem času) poslati elektronsko različico svoje vloge (prosilci naj ob pošiljanju vključijo funkcijo „zahtevaj potrdilo o dostavi“), ki vsebuje vsaj elektronsko različico spremnega dopisa, obrazce št. 1–3 in finančni načrt, ki so enaki dokumentom, poslanim po pošti, na naslednji elektronski naslov:

AGRI-GRANTS-APPLICATIONS-ONLY@ec.europa.eu

Prosilci so odgovorni za popolno in pravočasno oddajo vloge (v tiskani in elektronski obliki). Vloge, poslane po določenem roku, bodo zavrnjene kot nesprejemljive.

5.   POSTOPEK IN ČASOVNI RAZPORED

5.1   Prejem in potrdilo prejema vlog

Komisija bo potrdila prejem vloge, tako da bo prosilcem v 15 delovnih dneh po roku za oddajo poslala potrdilo po elektronski pošti, v katerem bo navedla številko, ki jo je dodelila vlogi.

5.2   Ocenjevanje vlog glede na merila upravičenosti in merila za izključitev

Upravičenost vlog bo ocenil poseben odbor za ocenjevanje. Vloge, ki ne izpolnjujejo enega ali več meril iz Priloge II (merila upravičenosti in merila za izključitev), bodo zavrnjene.

Vse upravičene vloge bodo sprejete v naslednjo fazo (ocenjevanje na podlagi meril za izbiro – tehnična in finančna sposobnost prosilcev).

5.3   Ocenjevanje prosilcev na podlagi meril za izbiro – tehnična in finančna sposobnost prosilcev

V tej fazi bo odbor na podlagi meril iz Priloge III(1) (meril za izbiro) pregledal tehnično in finančno sposobnost upravičenih prosilcev na podlagi podatkov, podanih v vlogi.

Vse vloge, ki bodo uspešne v tej fazi, bodo sprejete v naslednjo fazo ocenjevanja (ocenjevanje na podlagi meril za dodelitev sredstev).

5.4   Ocenjevanje vlog na podlagi meril za dodelitev sredstev

V tej fazi bo odbor ocenil vloge na podlagi meril za dodelitev iz Priloge III(2) (merila za dodelitev sredstev).

Odbor bo za dodelitev nepovratnih sredstev predlagal samo vloge, ki bodo v tej fazi prejele najmanj 60 od 100 možnih točk in najmanj 50 % možnih točk v okviru posameznega merila. Če bo prosilec prejel 60 od 100 možnih točk, to še ne pomeni, da mu bodo za ta ukrep za informiranje dodeljena nepovratna sredstva. Glede na število uspešnih vlog in proračunska sredstva, ki so na voljo, lahko Komisija zviša najnižjo sprejemljivo oceno.

Vloge, ki bodo prejele manj kot 60 od 100 možnih točk ali manj kot 50 % možnih točk v okviru posameznega merila, bodo zavrnjene, prosilec pa bo prejel pisno obvestilo z obrazložitvijo, zakaj je bila vloga zavrnjena.

Če bodo sredstva dodeljena, bo upravičenec prejel sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev (vzorec je na voljo na spletnem naslovu iz točke 4.1 tega razpisa za zbiranje predlogov), v katerem bodo zneski izraženi v eurih in v katerem bodo določeni pogoji in odstotek financiranja, ki je lahko nižji od zneska, zaprošenega v vlogi. V primeru računskih napak ali neupravičenih stroškov bodo službe Komisije popravile napako v finančnem načrtu. Če bo zaradi popravka znesek skupnih stroškov višji, bo zaprošeni znesek ostal enak, prispevek prosilca pa se bo ustrezno povečal.

Postopek ocenjevanja bo predvidoma zaključen v začetku leta 2012. Službe Komisije prosilcev ne smejo obveščati o rezultatih ocenjevanja vlog, dokler ni sprejeta odločitev o dodelitvi nepovratnih sredstev. Zato so prosilci naprošeni, da pred zgoraj navedenim predvidenim datumom ne kličejo Komisije in je ne sprašujejo o rezultatih svojih vlog.

6.   OGLAŠEVANJE

6.1   Odgovornosti upravičenca

GD AGRI bo razvil identifikator za vse projekte za komuniciranje o skupni kmetijski politiki – SKP. Identifikator bo na voljo na naslednjem spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_sl.htm. Identifikator bo elektronski in se bo prilagajal različnim vrstam medijev (transparenti, plakati, zvitki ...).

Po sporazumu bodo upravičenci morali ta material naložiti na svoj računalnik in ga v okviru svoje kampanje v skladu s pogoji iz sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev uporabiti na ustreznih medijih. Stroški v zvezi z uporabo teh materialov se vključijo v proračun ukrepa.

Poleg tega se upravičenci s sporazumom zavežejo, da z vsemi ustreznimi sredstvi in v skladu s pogoji iz sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev pri svojem sporočanju, objavah ali na vseh vrstah promocijskega materiala v zvezi z ukrepom v celotnem obdobju izvajanja ukrepa za informiranje navedejo, da ukrep finančno podpira Unija.

Poleg tega mora vsako sporočanje ali objava s strani upravičenca v kakršni koli obliki in na katerem koli mediju navesti, da zavezuje samo avtorja in da njegovo sporočilo nujno ne zastopa uradnega stališča Komisije.

Dokazi o tej objavi morajo biti vključeni v končna poročila o tehničnem izvajanju. Vzorec loga se lahko naloži z naslednjega internetnega naslova: http://europa.eu/abc/symbols/emblem/download_sl.htm z navedkom „pripravljeno s podporo Evropske unije“.

Če upravičena organizacija ne izpolni zgoraj navedenih obveznosti, si Komisija pridržuje pravico, da za zadevni ukrep za informiranje zniža znesek nepovratnih sredstev ali da v celoti zavrne izplačilo upravičencu.

7.   VARSTVO OSEBNIH PODATKOV

Evropska Komisija zagotovi, da se osebni podatki kandidatov obdelajo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Unije in o prostem pretoku takih podatkov (6). To velja zlasti za zaupnost in varstvo takih podatkov.

---

(1)  UL L 100, 20.4.2000, str. 7.

(2)  UL L 337, 13.12.2002, str. 21.

(3)  UL L 320, 21.10.2004, str. 14.

(4)  Vsi avdiovizualni programi bodo v primeru sofinanciranja trdno zavezani k predvajanju.

(5)  Za to vrsto dejavnosti sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev izrecno pooblašča Komisijo, da razpolaga s pravicami do nekomercialnega reproduciranja in širjenja proizvodov ali programov ali njihovih izvlečkov, opisanih v ukrepu, na katerem koli sredstvu za nedoločen čas in brez teritorialne omejitve.

(6)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---

PRILOGA I

DODATNI DOKUMENTI, ZAHTEVANI OB ODDAJI VLOGE ZA DODELITEV NEPOVRATNIH SREDSTEV

Vloga je popolna, če (poleg spremnega dopisa, obrazcev vloge in finančnega načrta, ki so na voljo na spletnem naslovu iz točke 4.1 tega razpisa za zbiranje predlogov) vsebuje vse spodaj navedene dodatne dokumente. Prosilci zagotovijo, da so vsi dokumenti priloženi v spodnjem vrstnem redu. Če eden od navedenih dokumentov manjka, se lahko vloga zavrne.

| Dokument | Nomenklatura | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Dokument A | Obrazec o pravnem položaju | Velja za vse prosilce. Vzorec je na voljo na spletni strani, navedeni v točki 4.1 tega razpisa za zbiranje predlogov. |
| Dokument B | Obrazec o finančnem položaju | Velja za vse prosilce. Vzorec je na voljo na spletni strani, navedeni v točki 4.1 tega razpisa za zbiranje predlogov. |
| Dokument C | Statut | Velja za vse prosilce, ki niso organizacije javnega prava. |
| Dokument D | Nedavni izpisek vpisa v uradnem registru, ki ga predvideva zakonodaja države članice, v kateri ima svoj sedež (npr. izpisek iz uradnega lista ali registra družb), v katerem so jasno navedeni trgovsko ime in naslov prosilca ter datum vpisa. | Velja za vse prosilce. |
| Dokument E | Če je prosilec zavezanec za DDV, kopijo registracijskega dokumenta.
  Če prosilec ni upravičen do vračila DDV, uradni dokument, ki to potrjuje. | Velja za organizacije zasebnega prava (DDV, ki ga plačajo organizacije javnega prava, ni v nobenem primeru upravičen). Če prosilec ni upravičen do vračila DDV, priloži potrdilo davčnega urada ali druge zunanje osebe, odgovorne za pripravo računovodskih izkazov ali nadzor nad njimi (neodvisnega računovodje, revizorja itd.) ali na začetku lastno potrdilo. Morebitni sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev se ne podpiše, dokler ni dostavljeno potrdilo davčnega urada ali druge zunanje osebe. |
| Dokument F | Bilance stanja in izkaz poslovnega uspeha za zadnji dve proračunski leti, za kateri so bili pripravljeni računovodski izkazi, ali kakršen koli drug dokument (npr. potrdilo banke), ki prikazuje finančno stanje prosilcev in njihovo sposobnost izvajati dejavnosti v obdobju, v katerem se izvaja ukrep za informiranje. | Velja za vse prosilce, ki niso organizacije javnega prava. |
| Dokument G | Življenjepisi osebja, ki sodeluje pri pripravi, izvajanju, spremljanju izvajanja in ocenjevanju predlaganega ukrepa za informiranje. | Velja za vse prosilce in soorganizatorje. |
| Dokument H | Dokazilo o finančnih prispevkih drugih donatorjev (tudi če je donator obenem soorganizator) predlaganega ukrepa za informiranje (dokazilo mora vsebovati vsaj uradno potrdilo o financiranju za vsakega predvidenega donatorja z nazivom ukrepa za informiranje in višino prispevanega zneska). | Obrazec se obvezno priloži, če finančna sredstva prispevajo še drugi donatorji. |
| Opozorilo: | Glavni razlogi za zavrnitev vlog v zadnjih proračunskih letih je bil neupoštevanje zahtev v zvezi z dokumentoma E in H. Glede dokumenta v zvezi z DDV (dokument E) je zelo pomembno, da se predložijo zahtevani dokumenti, tudi če prosilec ni davčni zavezanec za DDV (predloži se vsaj lastna izjava). Dokazila o finančnih prispevkih (dokument H) je treba te predložiti za vse donatorje (točke c, d in f preglednice proračunskih prihodkov). |

Dokument

Nomenklatura

Opombe

Dokument A

Obrazec o pravnem položaju

Velja za vse prosilce. Vzorec je na voljo na spletni strani, navedeni v točki 4.1 tega razpisa za zbiranje predlogov.

Dokument B

Obrazec o finančnem položaju

Velja za vse prosilce. Vzorec je na voljo na spletni strani, navedeni v točki 4.1 tega razpisa za zbiranje predlogov.

Dokument C

Statut

Velja za vse prosilce, ki niso organizacije javnega prava.

Dokument D

Nedavni izpisek vpisa v uradnem registru, ki ga predvideva zakonodaja države članice, v kateri ima svoj sedež (npr. izpisek iz uradnega lista ali registra družb), v katerem so jasno navedeni trgovsko ime in naslov prosilca ter datum vpisa.

Velja za vse prosilce.

Dokument E

Če je prosilec zavezanec za DDV, kopijo registracijskega dokumenta.

Če prosilec ni upravičen do vračila DDV, uradni dokument, ki to potrjuje.

Velja za organizacije zasebnega prava (DDV, ki ga plačajo organizacije javnega prava, ni v nobenem primeru upravičen). Če prosilec ni upravičen do vračila DDV, priloži potrdilo davčnega urada ali druge zunanje osebe, odgovorne za pripravo računovodskih izkazov ali nadzor nad njimi (neodvisnega računovodje, revizorja itd.) ali na začetku lastno potrdilo. Morebitni sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev se ne podpiše, dokler ni dostavljeno potrdilo davčnega urada ali druge zunanje osebe.

Dokument F

Bilance stanja in izkaz poslovnega uspeha za zadnji dve proračunski leti, za kateri so bili pripravljeni računovodski izkazi, ali kakršen koli drug dokument (npr. potrdilo banke), ki prikazuje finančno stanje prosilcev in njihovo sposobnost izvajati dejavnosti v obdobju, v katerem se izvaja ukrep za informiranje.

Velja za vse prosilce, ki niso organizacije javnega prava.

Dokument G

Življenjepisi osebja, ki sodeluje pri pripravi, izvajanju, spremljanju izvajanja in ocenjevanju predlaganega ukrepa za informiranje.

Velja za vse prosilce in soorganizatorje.

Dokument H

Dokazilo o finančnih prispevkih drugih donatorjev (tudi če je donator obenem soorganizator) predlaganega ukrepa za informiranje (dokazilo mora vsebovati vsaj uradno potrdilo o financiranju za vsakega predvidenega donatorja z nazivom ukrepa za informiranje in višino prispevanega zneska).

Obrazec se obvezno priloži, če finančna sredstva prispevajo še drugi donatorji.

Opozorilo:

Glavni razlogi za zavrnitev vlog v zadnjih proračunskih letih je bil neupoštevanje zahtev v zvezi z dokumentoma E in H. Glede dokumenta v zvezi z DDV (dokument E) je zelo pomembno, da se predložijo zahtevani dokumenti, tudi če prosilec ni davčni zavezanec za DDV (predloži se vsaj lastna izjava). Dokazila o finančnih prispevkih (dokument H) je treba te predložiti za vse donatorje (točke c, d in f preglednice proračunskih prihodkov).

---

PRILOGA II

MERILA UPRAVIČENOSTI IN MERILA ZA IZKLJUČITEV

1.   Merila upravičenosti

(a)   Merila za ocenjevanje upravičenosti prosilca:

| — | Prosilec mora biti pravna oseba, ki je bila zakonito ustanovljena v eni od držav članic pred vsaj dvema letoma. To mora biti jasno razvidno iz vloge in priloženih dokumentov. Prosilci, ki niso pravne osebe v eni od držav članic najmanj dve leti ali ki tega ne dokažejo, bodo izločeni. |
| --- | --- |

—

Prosilec mora biti pravna oseba, ki je bila zakonito ustanovljena v eni od držav članic pred vsaj dvema letoma. To mora biti jasno razvidno iz vloge in priloženih dokumentov. Prosilci, ki niso pravne osebe v eni od držav članic najmanj dve leti ali ki tega ne dokažejo, bodo izločeni.

(b)   Merila za ocenjevanje upravičenosti vloge:

Vloga v okviru tega razpisa za zbiranje predlogov mora izpolnjevati naslednja merila:

| — | oddati jo je treba najpozneje do 30. septembra 2011 (poštni žig na pisemski ovojnici velja kot dokazilo o datumu pošiljanja); |
| --- | --- |

—

oddati jo je treba najpozneje do 30. septembra 2011 (poštni žig na pisemski ovojnici velja kot dokazilo o datumu pošiljanja);

| — | vlogo in finančni načrt je treba predložiti na ustreznih obrazcih, ki se jih lahko naloži s spletnega naslova, navedenega v točki 4.1, in v elektronski obliki; |
| --- | --- |

—

vlogo in finančni načrt je treba predložiti na ustreznih obrazcih, ki se jih lahko naloži s spletnega naslova, navedenega v točki 4.1, in v elektronski obliki;

| — | napisana mora biti v enem od uradnih jezikov Unije; |
| --- | --- |

—

napisana mora biti v enem od uradnih jezikov Unije;

| — | vsebovati mora vse dokumente iz točke 4.1 tega razpisa za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

—

vsebovati mora vse dokumente iz točke 4.1 tega razpisa za zbiranje predlogov;

| — | spremni dopis z nazivom ukrepa za informiranje in zaprošenim zneskom nepovratnih sredstev (ta mora biti enak znesku iz točk g in h preglednice proračunskih prihodkov) mora podpisati zakonsko pooblaščeni zastopnik organizacije, ki odda vlogo; |
| --- | --- |

—

spremni dopis z nazivom ukrepa za informiranje in zaprošenim zneskom nepovratnih sredstev (ta mora biti enak znesku iz točk g in h preglednice proračunskih prihodkov) mora podpisati zakonsko pooblaščeni zastopnik organizacije, ki odda vlogo;

| — | prosilci lahko oddajo samo eno vlogo na proračunsko leto; |
| --- | --- |

—

prosilci lahko oddajo samo eno vlogo na proračunsko leto;

| — | znesek zaprošenih nepovratnih sredstev, ki jih dodeli Komisija (vključno s pavšalnim zneskom za stroške osebja), znaša od 100 000 do 500 000 EUR; |
| --- | --- |

—

znesek zaprošenih nepovratnih sredstev, ki jih dodeli Komisija (vključno s pavšalnim zneskom za stroške osebja), znaša od 100 000 do 500 000 EUR;

| — | finančni načrt predlaganega ukrepa za informiranje mora:






  — | biti naveden v eurih; |
| --- | --- | --- |

—

finančni načrt predlaganega ukrepa za informiranje mora:

—

biti naveden v eurih;

| — | vsebovati uravnoteženi preglednici izdatkov in prihodkov; |
| --- | --- |

—

vsebovati uravnoteženi preglednici izdatkov in prihodkov;

| — | vsebovati preglednici izdatkov in prihodkov z datumom in podpisom zakonsko pooblaščenega predstavnika organizacije, ki oddaja vlogo; |
| --- | --- |

—

vsebovati preglednici izdatkov in prihodkov z datumom in podpisom zakonsko pooblaščenega predstavnika organizacije, ki oddaja vlogo;

| — | biti pripravljen s podrobnimi izračuni (količin, cen, skupnih zneskov) in podatki, s pomočjo katerih je bil pripravljen; pavšalni zneski (razen za stroške osebja) ne bodo sprejeti; |
| --- | --- |

—

biti pripravljen s podrobnimi izračuni (količin, cen, skupnih zneskov) in podatki, s pomočjo katerih je bil pripravljen; pavšalni zneski (razen za stroške osebja) ne bodo sprejeti;

| — | upoštevati najvišje zneske, ki jih je za določene vrste izdatkov določila Komisija (glej Prilogo IV in dokument „Najvišji stroški nastanitve (hotel), ki jih sprejme Komisija“, ki je na voljo na spletnem naslovu, navedenem v točki 4.1); |
| --- | --- |

—

upoštevati najvišje zneske, ki jih je za določene vrste izdatkov določila Komisija (glej Prilogo IV in dokument „Najvišji stroški nastanitve (hotel), ki jih sprejme Komisija“, ki je na voljo na spletnem naslovu, navedenem v točki 4.1);

| — | biti naveden brez DDV, če je prosilec zavezanec za DDV in upravičen do njegovega vračila ali če gre za organizacijo javnega prava; |
| --- | --- |

—

biti naveden brez DDV, če je prosilec zavezanec za DDV in upravičen do njegovega vračila ali če gre za organizacijo javnega prava;

| — | na strani prihodkov navesti neposredni prispevek prosilca, zaprošeno financiranje Komisije in (po potrebi) podrobnosti o vseh prispevkih drugih donatorjev ter vse prihodke, zbrane za projekt, vključno z morebitnimi pristojbinami prosilcev; |
| --- | --- |

—

na strani prihodkov navesti neposredni prispevek prosilca, zaprošeno financiranje Komisije in (po potrebi) podrobnosti o vseh prispevkih drugih donatorjev ter vse prihodke, zbrane za projekt, vključno z morebitnimi pristojbinami prosilcev;

| — | predlagani ukrep za informiranje (priprava, izvedba, spremljanje in ocenjevanje) se mora izvesti med 1. marcem 2012 in 28. februarjem 2013; |
| --- | --- |

—

predlagani ukrep za informiranje (priprava, izvedba, spremljanje in ocenjevanje) se mora izvesti med 1. marcem 2012 in 28. februarjem 2013;

| — | naslednji ukrepi niso upravičeni:






  — | zakonsko predpisani ukrepi; |
| --- | --- | --- |

—

naslednji ukrepi niso upravičeni:

—

zakonsko predpisani ukrepi;

| — | ukrepi, za katere se prejemajo finančna sredstva Evropske unije iz druge proračunske postavke; |
| --- | --- |

—

ukrepi, za katere se prejemajo finančna sredstva Evropske unije iz druge proračunske postavke;

| — | dobičkonosni ukrepi; |
| --- | --- |

—

dobičkonosni ukrepi;

| — | generalne skupščine ali statutarna zasedanja. |
| --- | --- |

—

generalne skupščine ali statutarna zasedanja.

Vloge, ki ne izpolnjujejo enega ali več zgoraj navedenih meril, niso upravičene in bodo zavrnjene.

2.   Merila za izključitev

Komisija bo izključila vse prosilce, ki so v enem od položajev iz člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 2208/2002 ter člena 93(1), člena 94 in člena 96(2a) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (finančna uredba z dne 25. junija 2002, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije).

Nepovratna sredstva ne bodo dodeljena prosilcem, ki bodo med postopkom dodelitve nepovratnih sredstev v enem od naslednjih položajev:

| — | če je proti prosilcu uveden stečajni ali likvidacijski postopek ali postopek prisilne poravnave, če je sklenil dogovor z upniki, prenehal poslovati na podlagi sodne ali druge prisilne odločbe ali je proti njemu uveden postopek, ki je povezan s temi postopki, ali je v kakršnih koli podobnih okoliščinah, ki nastanejo iz podobnega postopka, predvidenega v nacionalni zakonodaji ali drugih predpisih; |
| --- | --- |

—

če je proti prosilcu uveden stečajni ali likvidacijski postopek ali postopek prisilne poravnave, če je sklenil dogovor z upniki, prenehal poslovati na podlagi sodne ali druge prisilne odločbe ali je proti njemu uveden postopek, ki je povezan s temi postopki, ali je v kakršnih koli podobnih okoliščinah, ki nastanejo iz podobnega postopka, predvidenega v nacionalni zakonodaji ali drugih predpisih;

| — | če je bil prosilec pravnomočno obsojen za kaznivo dejanje v zvezi s svojim poslovanjem; |
| --- | --- |

—

če je bil prosilec pravnomočno obsojen za kaznivo dejanje v zvezi s svojim poslovanjem;

| — | če lahko naročnik prosilcu na kakršni koli upravičeni podlagi dokaže hujšo kršitev poklicnih pravil; |
| --- | --- |

—

če lahko naročnik prosilcu na kakršni koli upravičeni podlagi dokaže hujšo kršitev poklicnih pravil;

| — | če prosilec ni poravnal obveznosti v zvezi s plačilom prispevkov za socialno varnost ali davkov v skladu z zakonitimi predpisi države, v kateri ima sedež, ali države, v kateri ima sedež naročnik, ali države, v kateri naj bi se ukrep izvajal; |
| --- | --- |

—

če prosilec ni poravnal obveznosti v zvezi s plačilom prispevkov za socialno varnost ali davkov v skladu z zakonitimi predpisi države, v kateri ima sedež, ali države, v kateri ima sedež naročnik, ali države, v kateri naj bi se ukrep izvajal;

| — | če je bil prosilec pravnomočno obsojen zaradi goljufije, korupcije, sodelovanja v kriminalni združbi ali druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije; |
| --- | --- |

—

če je bil prosilec pravnomočno obsojen zaradi goljufije, korupcije, sodelovanja v kriminalni združbi ali druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije;

| — | če se je v drugem postopku za oddajo naročila ali za odobritev donacije, ki se financira iz proračuna Evropske unije, ugotovila resna kršitev pogodbe zaradi neizpolnjevanja obveznosti iz sporazuma; |
| --- | --- |

—

če se je v drugem postopku za oddajo naročila ali za odobritev donacije, ki se financira iz proračuna Evropske unije, ugotovila resna kršitev pogodbe zaradi neizpolnjevanja obveznosti iz sporazuma;

| — | če se v času postopka dodelitve ugotovi navzkrižje interesov; |
| --- | --- |

—

če se v času postopka dodelitve ugotovi navzkrižje interesov;

| — | če je prosilec v času postopka dodelitve dajal zavajajoče informacije zlasti glede zahtev naročnika ali pa teh informacij sploh ni dal. |
| --- | --- |

—

če je prosilec v času postopka dodelitve dajal zavajajoče informacije zlasti glede zahtev naročnika ali pa teh informacij sploh ni dal.

Prosilci morajo podati izjavo, da niso v enem od zgoraj navedenih položajev (glej spremni dopis iz točke 4.1 tega razpisa za zbiranje predlogov, ki je na voljo na spletni strani). Komisija lahko glede na analizo tveganja zahteva dodatna dokazila. Prosilcem, za katere se ugotovi, da so dajali lažne izjave, se lahko naložijo upravne in denarne kazni.

---

PRILOGA III

MERILA ZA IZBIRO IN DODELITEV

1.   Merila za izbiro

Prosilci dokažejo svojo tehnično sposobnost, če pokažejo, da:

| — | imajo potrebna tehnična znanja in spretnosti, ki so neposredno povezani z naravo ukrepa, njegovo pripravo, izvajanjem, spremljanjem izvajanja in ocenjevanjem predlaganega ukrepa za informiranje, |
| --- | --- |

—

imajo potrebna tehnična znanja in spretnosti, ki so neposredno povezani z naravo ukrepa, njegovo pripravo, izvajanjem, spremljanjem izvajanja in ocenjevanjem predlaganega ukrepa za informiranje,

| — | so v zadnjih dveh letih izvedli najmanj en projekt informiranja javnosti, |
| --- | --- |

—

so v zadnjih dveh letih izvedli najmanj en projekt informiranja javnosti,

| — | imajo vsaj dve leti izkušenj s področja predlagane teme (tem). |
| --- | --- |

—

imajo vsaj dve leti izkušenj s področja predlagane teme (tem).

Prosilci dokažejo svojo finančno sposobnost, če pokažejo, da:

| — | lahko na podlagi finančnega stanja izvajajo dejavnosti v celotnem obdobju, v katerem se izvaja ukrep za informiranje. |
| --- | --- |

—

lahko na podlagi finančnega stanja izvajajo dejavnosti v celotnem obdobju, v katerem se izvaja ukrep za informiranje.

Tehnična in finančna sposobnost prosilcev bo ocenjena na podlagi podatkov, ki so jih prosilci navedli v vlogi. Komisija lahko zahteva dodatne podatke. Komisija ne bo odobrila predhodnega financiranja za ukrepe za informiranje, za katere bo dodelila nepovratna sredstva v okviru tega razpisa za zbiranje predlogov. Prosilci bodo morali sami prevzeti vse stroške ukrepov za informiranje. Komisija bo nepovratna sredstva izplačala šele po odobritvi končnega poročila o tehničnem in finančnem izvajanju, ki ga upravičenci predložijo po zaključku ukrepa za informiranje, in po izključitvi morebitnih neupravičenih stroškov.

Če tako nanesejo okoliščine, lahko upravičenec zaprosi za delno plačilo (gl. podrobnosti v točki 3 tega razpisa za zbiranje predlogov – Trajanje in proračun).

2.   Merila za dodelitev

Vsak ukrep za informiranje bo ocenil poseben odbor na podlagi naslednjih meril:

| 1. | (največ 30 točk): primernost in splošna korist ukrepa bosta ocenjeni zlasti glede na naslednje:






  — | v kolikšni meri so cilji in vsebina ukrepa v skladu s cilji iz člena 1 Uredbe (ES) št. 814/2000 ter prednostnimi nalogami iz točke 2.1 in vrstami ukrepov iz točke 2.2 (15 točk), |
| --- | --- | --- |

1.

(največ 30 točk): primernost in splošna korist ukrepa bosta ocenjeni zlasti glede na naslednje:

—

v kolikšni meri so cilji in vsebina ukrepa v skladu s cilji iz člena 1 Uredbe (ES) št. 814/2000 ter prednostnimi nalogami iz točke 2.1 in vrstami ukrepov iz točke 2.2 (15 točk),

| — | splošno kakovost predloga. Koncept predlogov projekta in rezultati, ki bodo pri tem doseženi, morajo biti jasno določeni. Opis ukrepa in cilji morajo biti natančni, zadevne vloge in odgovornosti prosilca in vsakega soorganizatorja pa jasno opredeljene. Program ukrepa mora biti podrobno opisan, časovni načrt dela pa mora ustrezati ciljem projekta in biti izvedljiv (15 točk); |
| --- | --- |

—

splošno kakovost predloga. Koncept predlogov projekta in rezultati, ki bodo pri tem doseženi, morajo biti jasno določeni. Opis ukrepa in cilji morajo biti natančni, zadevne vloge in odgovornosti prosilca in vsakega soorganizatorja pa jasno opredeljene. Program ukrepa mora biti podrobno opisan, časovni načrt dela pa mora ustrezati ciljem projekta in biti izvedljiv (15 točk);

| 2. | (največ 30 točk): splošna dodana vrednost predloga bo ocenjena zlasti glede na:






  — | ciljno občinstvo, ki ga ukrep zadeva. Prednost bodo imeli ukrepi, ki se izvajajo v več državah in so namenjeni 5 % njihovih prebivalcev (15 točk), |
| --- | --- | --- |

2.

(največ 30 točk): splošna dodana vrednost predloga bo ocenjena zlasti glede na:

—

ciljno občinstvo, ki ga ukrep zadeva. Prednost bodo imeli ukrepi, ki se izvajajo v več državah in so namenjeni 5 % njihovih prebivalcev (15 točk),

| — | inovativnost in izvirnost predlaganih ukrepov (10 točk), |
| --- | --- |

—

inovativnost in izvirnost predlaganih ukrepov (10 točk),

| — | finančno kakovost predloga. Predlogi morajo dokazati, da bo projekt zagotavljal dobro razmerje med kakovostjo in ceno v povezavi s finančno podporo Komisije in da bo stroškovno učinkovit (5 točk); |
| --- | --- |

—

finančno kakovost predloga. Predlogi morajo dokazati, da bo projekt zagotavljal dobro razmerje med kakovostjo in ceno v povezavi s finančno podporo Komisije in da bo stroškovno učinkovit (5 točk);

| 3. | (največ 25 točk): vpliv ukrepa in izbrani način posredovanja bosta ocenjeni zlasti glede na naslednje:






  — | razsežnost, kakovost in zastopanost ciljnih skupin (vključno s posrednimi upravičenci) glede na vrsto ukrepa (15 točk), |
| --- | --- | --- |

3.

(največ 25 točk): vpliv ukrepa in izbrani način posredovanja bosta ocenjeni zlasti glede na naslednje:

—

razsežnost, kakovost in zastopanost ciljnih skupin (vključno s posrednimi upravičenci) glede na vrsto ukrepa (15 točk),

| — | sposobnost prosilca in soorganizatorjev zagotoviti uspešno spremljanje in posredovanje doseženih rezultatov ter uporabljenih sredstev (zlasti tiska, radia in televizije, interneta, neposredne distribucije) in njihovo vlogo pri izvajanju ukrepa (10 točk); |
| --- | --- |

—

sposobnost prosilca in soorganizatorjev zagotoviti uspešno spremljanje in posredovanje doseženih rezultatov ter uporabljenih sredstev (zlasti tiska, radia in televizije, interneta, neposredne distribucije) in njihovo vlogo pri izvajanju ukrepa (10 točk);

| 4. | (največ 15 točk): ocenjevanje ukrepa bo potekalo zlasti glede na:






  — | utemeljitev pričakovane koristi ukrepa in oceno rezultatov po izvedenem ukrepu (10 točk), |
| --- | --- | --- |

4.

(največ 15 točk): ocenjevanje ukrepa bo potekalo zlasti glede na:

—

utemeljitev pričakovane koristi ukrepa in oceno rezultatov po izvedenem ukrepu (10 točk),

| — | uporabljene tehnike (ankete, vprašalniki, statistika itn.) za merjenje učinka posredovanih sporočil (5 točk). |
| --- | --- |

—

uporabljene tehnike (ankete, vprašalniki, statistika itn.) za merjenje učinka posredovanih sporočil (5 točk).

Ukrepi bodo veljali za ukrepe najvišje kakovosti in jih bo odbor za ocenjevanje predlagal za nepovratna sredstva, če dobijo najmanj 60 od 100 točk za zgoraj opisana merila od 1 do 4 in za vsako merilo prejmejo najmanj 50 % možnih točk. Komisija lahko glede na razpoložljiva proračunska sredstva zviša najmanjše zahtevano število točk. Odločitev Komisije o dodelitvi nepovratnih sredstev se lahko razlikuje od predloga odbora.

---

PRILOGA IV

PRIPRAVA FINANČNEGA NAČRTA

Finančni načrt mora upoštevati vsa ustrezna pravila iz Priloge II (Merila upravičenosti in merila za izključitev). Predloži se na originalnih obrazcih (preglednicah izdatkov in prihodkov).

Preglednica izdatkov mora biti podrobna in omogočati jasno razumevanje vsakega izdatka (npr. brez „drugo“). V opisu ukrepa za informiranje (obrazec 3) morajo biti razvidne različne kategorije stroškov.

Preglednica prihodkov mora biti podrobna in omogočati jasno razumevanje vsakega prihodka/finančnega prispevka ter upoštevati pravilo o nepridobitnosti. Priložena morajo biti dokazila o finančnih prispevkih drugih donatorjev (glej dokument H Priloge I).

Zaradi poenostavitve priprave finančnega načrta je vzorec pravilno izpolnjenega finančnega načrta na voljo na spletnem naslovu, navedenem v točki 4.1.

V preglednici izdatkov finančnega načrta morajo biti navedeni samo upravičeni stroški (glej nadaljevanje).

Kakršni koli izdatki, nastali pred podpisom sporazuma, so odgovornost prosilca in ne pomenijo nikakršne zakonske ali finančne obveznosti za Komisijo.

1.   Upravičeni stroški

Upravičeni stroški ukrepa za informiranje so dejansko nastali stroški upravičenca, ki izpolnjujejo naslednja merila:

| (a) | navezujejo se na predmet sporazuma in so navedeni v predvidenem skupnem finančnem načrtu ukrepa za informiranje; |
| --- | --- |

(a)

navezujejo se na predmet sporazuma in so navedeni v predvidenem skupnem finančnem načrtu ukrepa za informiranje;

| (b) | so potrebni za izvajanje ukrepa za informiranje, ki je predmet vloge za dodelitev nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

so potrebni za izvajanje ukrepa za informiranje, ki je predmet vloge za dodelitev nepovratnih sredstev;

| (c) | so stroški upravičenca in jih ta tudi krije med trajanjem ukrepa za informiranje, kakor je določeno v členu I.2.2 sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev, tj. so dokazani z originalnimi spremnimi dokumenti (glej preglednico iz točke 3) in ustreznimi dokazili o plačilu; |
| --- | --- |

(c)

so stroški upravičenca in jih ta tudi krije med trajanjem ukrepa za informiranje, kakor je določeno v členu I.2.2 sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev, tj. so dokazani z originalnimi spremnimi dokumenti (glej preglednico iz točke 3) in ustreznimi dokazili o plačilu;

| (d) | mogoče jih je identificirati in preveriti, zlasti ker so evidentirani v računovodskih izkazih upravičenca in določeni v skladu z veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima ustanova upravičenca svoj sedež, ter glede na običajno stroškovno-knjigovodsko prakso upravičenca; |
| --- | --- |

(d)

mogoče jih je identificirati in preveriti, zlasti ker so evidentirani v računovodskih izkazih upravičenca in določeni v skladu z veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima ustanova upravičenca svoj sedež, ter glede na običajno stroškovno-knjigovodsko prakso upravičenca;

| (e) | so sprejemljivi in utemeljeni ter izpolnjujejo načela dobrega finančnega upravljanja, zlasti gospodarnosti in učinkovitosti; |
| --- | --- |

(e)

so sprejemljivi in utemeljeni ter izpolnjujejo načela dobrega finančnega upravljanja, zlasti gospodarnosti in učinkovitosti;

| (f) | izpolnjujejo zahteve veljavne davčne in socialne zakonodaje. |
| --- | --- |

(f)

izpolnjujejo zahteve veljavne davčne in socialne zakonodaje.

DOBAVITELJI/PODIZVAJALCI storitev, ki presegajo 10 000 EUR

Če namerava prosilec sodelovati z dobavitelji/podizvajalci in če znesek vseh storitev, ki jih bo opravil dobavitelj/podizvajalec, presega 10 000 EUR, mora prosilec Komisiji predložiti vsaj tri ponudbe, ki jih je prejel od treh različnih družb, in izbrano ponudbo, skupaj z utemeljitvijo izbire (prosilec mora hkrati dokazati, da je pri izbranem dobavitelju/podizvajalcu razmerje med kakovostjo in ceno najboljše, in mora v primeru, da ni izbral najcenejše ponudbe, svojo izbiro utemeljiti).

Te dokumente je treba čim prej predložiti Komisiji, najpozneje s končnim tehničnim in finančnim poročilom.

V nasprotnem primeru bo Komisija navedene stroške štela za neupravičene.

2.   Neupravičeni stroški

Naslednji stroški se štejejo za neupravičene:

| — | prispevki v naravi; |
| --- | --- |

—

prispevki v naravi;

| — | nerazčlenjeni ali pavšalni izdatki, razen stroškov osebja; |
| --- | --- |

—

nerazčlenjeni ali pavšalni izdatki, razen stroškov osebja;

| — | posredni stroški (najemnina, elektrika, voda, plin, zavarovanje, davki in prispevki itn.); |
| --- | --- |

—

posredni stroški (najemnina, elektrika, voda, plin, zavarovanje, davki in prispevki itn.);

| — | stroški pisarniškega materiala (npr. papir, pisalne potrebščine itn.); |
| --- | --- |

—

stroški pisarniškega materiala (npr. papir, pisalne potrebščine itn.);

| — | stroški nabave nove ali rabljene opreme; |
| --- | --- |

—

stroški nabave nove ali rabljene opreme;

| — | stroški amortizacije opreme; |
| --- | --- |

—

stroški amortizacije opreme;

| — | stroški, ki niso predvideni v načrtovanem finančnem načrtu; |
| --- | --- |

—

stroški, ki niso predvideni v načrtovanem finančnem načrtu;

| — | DDV, razen če lahko upravičenec dokaže, da ga ne more dobiti povrnjenega glede na veljavno nacionalno zakonodajo. Vendar DDV, ki ga plačajo organizacije javnega prava, ni upravičen; |
| --- | --- |

—

DDV, razen če lahko upravičenec dokaže, da ga ne more dobiti povrnjenega glede na veljavno nacionalno zakonodajo. Vendar DDV, ki ga plačajo organizacije javnega prava, ni upravičen;

| — | donos kapitala; |
| --- | --- |

—

donos kapitala;

| — | dolgovi in stroški dolžniške obveznosti; |
| --- | --- |

—

dolgovi in stroški dolžniške obveznosti;

| — | rezervacije za izgube ali morebitne prihodnje obveznosti, |
| --- | --- |

—

rezervacije za izgube ali morebitne prihodnje obveznosti,

| — | dolžniške obresti; |
| --- | --- |

—

dolžniške obresti;

| — | dvomljivi dolgovi; |
| --- | --- |

—

dvomljivi dolgovi;

| — | devizne izgube; |
| --- | --- |

—

devizne izgube;

| — | stroški, ki jih je prijavil upravičenec in so bili kriti v okviru drugega projekta ali delovnega programa, ki prejema donacijo Evropske unije; |
| --- | --- |

—

stroški, ki jih je prijavil upravičenec in so bili kriti v okviru drugega projekta ali delovnega programa, ki prejema donacijo Evropske unije;

| — | čezmerni ali nepotrebni izdatki. |
| --- | --- |

—

čezmerni ali nepotrebni izdatki.

3.   Posebne določbe za upravičene stroške in zahtevane spremne dokumente

| Vrsta izdatka | Upravičeni | Zahtevani spremni dokumenti (opozorilo: če je naštetih več dokumentov, je treba priložiti vse) |
| --- | --- | --- |
| Stroški osebja | 1. | Zaposleni
  Plačan bo pavšalni znesek največ 10 000 EUR za ukrepe, katerih skupni upravičeni stroški (brez pavšalnega zneska za stroške osebja) znašajo manj kot 400 000 EUR in največ 25 000 EUR za ukrepe, katerih skupni upravičeni stroški (brez pavšalnega zneska za stroške osebja) znašajo od 400 000 EUR in 950 000 EUR. Zajemal bo stroške osebja za pripravo, izvajanje, spremljanje in oceno. |

Vrsta izdatka

Upravičeni

Zahtevani spremni dokumenti (opozorilo: če je naštetih več dokumentov, je treba priložiti vse)

Stroški osebja

1.

Zaposleni

Plačan bo pavšalni znesek največ 10 000 EUR za ukrepe, katerih skupni upravičeni stroški (brez pavšalnega zneska za stroške osebja) znašajo manj kot 400 000 EUR in največ 25 000 EUR za ukrepe, katerih skupni upravičeni stroški (brez pavšalnega zneska za stroške osebja) znašajo od 400 000 EUR in 950 000 EUR. Zajemal bo stroške osebja za pripravo, izvajanje, spremljanje in oceno.

Za dodelitev pavšalnega zneska dokazila niso potrebna.

Vendar morajo upravičenci za namene analize priložiti dokument, v katerem navedejo dejanske stroške osebja v zvezi z ukrepom za informiranje.

| 2. | Samozaposleni |
| --- | --- |

2.

Samozaposleni

Račun, na katerem so navedeni vsaj naziv ukrepa za informiranje, vrsta opravljenega dela ter datumi, kdaj je bilo delo opravljeno.

| — | Dokazilo o plačilu. |
| --- | --- |

—

Dokazilo o plačilu.

Stroški prevoza (1)

| 1. | Vlak
  Stroški potovanja v drugem razredu po najkrajši poti (2). |
| --- | --- |

1.

Vlak

Stroški potovanja v drugem razredu po najkrajši poti (2).

| — | Vozovnica |
| --- | --- |

—

Vozovnica

| — | Dokazilo o plačilu. |
| --- | --- |

—

Dokazilo o plačilu.

| 2. | Letalo
  Stroški rezervacije in stroški potovanja z letalom v ekonomskem razredu po najnižji možni tarifi (APEX, PEX, Excursion itn.). |
| --- | --- |

2.

Letalo

Stroški rezervacije in stroški potovanja z letalom v ekonomskem razredu po najnižji možni tarifi (APEX, PEX, Excursion itn.).

| — | Elektronska spletna rezervacija (vključno s ceno). |
| --- | --- |

—

Elektronska spletna rezervacija (vključno s ceno).

| — | Uporabljeni vstopni kupon. Na vstopnem kuponu morajo biti navedeni ime, datum ter kraj odhoda in prihoda. |
| --- | --- |

—

Uporabljeni vstopni kupon. Na vstopnem kuponu morajo biti navedeni ime, datum ter kraj odhoda in prihoda.

| — | Po potrebi račun potovalne agencije. |
| --- | --- |

—

Po potrebi račun potovalne agencije.

| — | Dokazilo o plačilu. |
| --- | --- |

—

Dokazilo o plačilu.

| 3. | Avtobus
  Medmestni prevoz po najkrajši poti. |
| --- | --- |

3.

Avtobus

Medmestni prevoz po najkrajši poti.

| — | Račun, na katerem so navedeni vsaj kraj odhoda in prihoda, število potnikov in datumi potovanja. |
| --- | --- |

—

Račun, na katerem so navedeni vsaj kraj odhoda in prihoda, število potnikov in datumi potovanja.

| — | Dokazilo o plačilu. |
| --- | --- |

—

Dokazilo o plačilu.

| 4. | Trajekt |
| --- | --- |

4.

Trajekt

| — | Vozovnica |
| --- | --- |

—

Vozovnica

| — | Dokazilo o plačilu. |
| --- | --- |

—

Dokazilo o plačilu.

Nastanitev

| 1. | Med pripravo ukrepa za informiranje:
  Hotelska nastanitev do najvišjega zneska prenočitve, ki ga določi država. Ta najvišji znesek je naveden na spletnem naslovu iz točke 4.1 tega razpisa za zbiranje predlogov („Najvišji znesek stroškov nastanitve (hotel), ki ga je odobrila Komisija“). |
| --- | --- |

1.

Med pripravo ukrepa za informiranje:

Hotelska nastanitev do najvišjega zneska prenočitve, ki ga določi država. Ta najvišji znesek je naveden na spletnem naslovu iz točke 4.1 tega razpisa za zbiranje predlogov („Najvišji znesek stroškov nastanitve (hotel), ki ga je odobrila Komisija“).

| — | Podroben račun hotela, na katerem so navedeni imena oseb, datumi in število nočitev. Iste podatke je treba podati tudi v primeru, da račun velja za skupino oseb. |
| --- | --- |

—

Podroben račun hotela, na katerem so navedeni imena oseb, datumi in število nočitev. Iste podatke je treba podati tudi v primeru, da račun velja za skupino oseb.

| — | Opis namena nastanitve, ki ga poda upravičenec nepovratnih sredstev skupaj z opisom povezave s sofinanciranim ukrepom za informiranje in vloge zadevnih oseb v ukrepu. |
| --- | --- |

—

Opis namena nastanitve, ki ga poda upravičenec nepovratnih sredstev skupaj z opisom povezave s sofinanciranim ukrepom za informiranje in vloge zadevnih oseb v ukrepu.

| — | Po potrebi zapisnik sestanka. |
| --- | --- |

—

Po potrebi zapisnik sestanka.

| — | Dokazilo o plačilu. |
| --- | --- |

—

Dokazilo o plačilu.

| 2. | Med izvajanjem ukrepa za informiranje:
  Hotelska nastanitev do najvišjega zneska prenočitve, ki ga določi država. Ta najvišji znesek je naveden na spletnem naslovu iz točke 4.1 tega razpisa za zbiranje predlogov („Najvišji znesek stroškov nastanitve (hotel), ki ga je odobrila Komisija“). |
| --- | --- |

2.

Med izvajanjem ukrepa za informiranje:

Hotelska nastanitev do najvišjega zneska prenočitve, ki ga določi država. Ta najvišji znesek je naveden na spletnem naslovu iz točke 4.1 tega razpisa za zbiranje predlogov („Najvišji znesek stroškov nastanitve (hotel), ki ga je odobrila Komisija“).

| — | Podroben račun hotela, na katerem so navedeni imena oseb, datumi in število nočitev. Iste podatke je treba podati tudi v primeru, da račun velja za skupino oseb. |
| --- | --- |

—

Podroben račun hotela, na katerem so navedeni imena oseb, datumi in število nočitev. Iste podatke je treba podati tudi v primeru, da račun velja za skupino oseb.

Seznam prisotnih, ki ga podpišejo udeleženci, kot se zahteva v tehničnem poročilu (glej člen I.5.2.2 sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev).

| — | Dokazilo o plačilu. |
| --- | --- |

—

Dokazilo o plačilu.

Prehrana

Samo med izvajanjem ukrepa za informiranje do največ (brez DDV):

| — | 5 EUR na osebo za odmor za kavo, |
| --- | --- |

—

5 EUR na osebo za odmor za kavo,

| — | 25 EUR na osebo za kosilo, |
| --- | --- |

—

25 EUR na osebo za kosilo,

| — | 40 EUR na osebo za večerjo. |
| --- | --- |

—

40 EUR na osebo za večerjo.

Skupni račun (3) (gostinskega podjetja, hotela, konferenčnega centra itd.), na katerem so navedeni vsaj naziv ukrepa za informiranje, datum, število oseb, vrsta storitve (odmori za kavo, kosila in/ali večerje), cene na enoto in skupna cena.

Seznam prisotnih, ki ga podpišejo udeleženci, kot se zahteva v tehničnem poročilu (glej člen I.5.2.2 sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev).

| — | Dokazilo o plačilu. |
| --- | --- |

—

Dokazilo o plačilu.

Tolmačenje

| 1. | Zaposleni: stroški zaposlenih so vključeni v najvišji pavšalni znesek v kategoriji „Stroški osebja“. |
| --- | --- |

1.

Zaposleni: stroški zaposlenih so vključeni v najvišji pavšalni znesek v kategoriji „Stroški osebja“.

Spremni dokumenti niso potrebni.

| 2. | Samozaposleni: do največ 600 EUR na dan (brez DDV). |
| --- | --- |

2.

Samozaposleni: do največ 600 EUR na dan (brez DDV).

| — | Račun, na katerem so navedeni vsaj naziv ukrepa za informiranje, jeziki, iz katerih in v katere se je tolmačilo, datumi, kdaj je bilo delo opravljeno, ter število opravljenih ur. |
| --- | --- |

—

Račun, na katerem so navedeni vsaj naziv ukrepa za informiranje, jeziki, iz katerih in v katere se je tolmačilo, datumi, kdaj je bilo delo opravljeno, ter število opravljenih ur.

| — | Dokazilo o plačilu. |
| --- | --- |

—

Dokazilo o plačilu.

Prevodi

| 1. | Zaposleni: stroški zaposlenih so vključeni v najvišji pavšalni znesek v kategoriji „Stroški osebja“. |
| --- | --- |

1.

Zaposleni: stroški zaposlenih so vključeni v najvišji pavšalni znesek v kategoriji „Stroški osebja“.

Spremni dokumenti niso potrebni.

| 2. | Samozaposleni: do največ 45 EUR na stran (brez DDV).
  Opozorilo: stran je 1 800 znakov brez presledkov. |
| --- | --- |

2.

Samozaposleni: do največ 45 EUR na stran (brez DDV).

Opozorilo: stran je 1 800 znakov brez presledkov.

| — | Račun, na katerem so navedeni vsaj naziv ukrepa za informiranje, jeziki, iz katerih in v katere se je prevajalo, ter število prevedenih strani. |
| --- | --- |

—

Račun, na katerem so navedeni vsaj naziv ukrepa za informiranje, jeziki, iz katerih in v katere se je prevajalo, ter število prevedenih strani.

| — | Dokazilo o plačilu. |
| --- | --- |

—

Dokazilo o plačilu.

Honorarji svetovalcev in govorcev

Do največ 600 EUR na dan (brez DDV)

Honorarji strokovnjakov/govorcev niso upravičeni, če so zadevne osebe nacionalni, mednarodni ali javni uslužbenci Evropske unije, če so včlanjeni v organizacijo ali zaposleni v organizaciji, ki prejema nepovratna sredstva, ali njeni pridruženi ali povezani organizaciji.

Stroški nastanitve in prevoza: glej ustrezne vrste izdatkov.

| — | Račun, na katerem so navedeni vsaj naziv ukrepa za informiranje, vrsta opravljenega dela ter datumi, kdaj je bilo delo opravljeno. |
| --- | --- |

—

Račun, na katerem so navedeni vsaj naziv ukrepa za informiranje, vrsta opravljenega dela ter datumi, kdaj je bilo delo opravljeno.

| — | Končni program konference, vključno z imenom in funkcijo govorca. |
| --- | --- |

—

Končni program konference, vključno z imenom in funkcijo govorca.

| — | Dokazilo o plačilu. |
| --- | --- |

—

Dokazilo o plačilu.

Najem konferenčnih dvoran in opreme

Opozorilo: znesek za najem kabin za simultano tolmačenje znaša največ 750 EUR/dan (brez DDV).

Račun, na katerem so navedeni vsaj naziv ukrepa za informiranje, vrsta opreme ter datumi, kdaj so bili konferenčni prostori in oprema najeti.

| — | Dokazilo o plačilu. |
| --- | --- |

—

Dokazilo o plačilu.

Poštni stroški

Poštne ali kurirske storitve za pošiljanje dokumentov v zvezi z ukrepom za informiranje (npr. vabila).

Natančen račun, na katerem sta navedena vsaj naslov in število dokumentov ali potrdilo pošte s podrobnostmi, ki jih da upravičenec.

| — | Dokazilo o plačilu. |
| --- | --- |

—

Dokazilo o plačilu.

---

(1)  Financirajo se samo stroški prevoza z javnimi prometnimi sredstvi (vlak, letalo, ladja). Stroški za avtobus, podzemno železnico, tramvaj in taksi niso upravičeni.

(2)  Če se ne uporabi ekonomski razred, se stroški štejejo za upravičene samo ob predložitvi potrdila prevozne družbe, v katerem je navedena cena potovanja v ekonomskem razredu, in v tem primeru bodo upravičeni izdatki omejeni na ta znesek.

(3)  Posamezni računi restavracij ne bodo sprejeti.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 19.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/36

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 212/12

| 1. | Komisija je 11. julija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero investicijski skladi, povezani s KKR & Co. L.P. („KKR“, ZDA), in podjetje Sorgenia SpA („Sorgenia“, Italija), ki je del skupine podjetij pod nadzorom podjetja Cofide, z nakupom delnic pridobijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah posredni skupni nadzor nad podjetjem Sorgenia France SA („Sorgenia France“, Francija), ki je trenutno pod izključnim nadzorom podjetja Sorgenia. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 11. julija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero investicijski skladi, povezani s KKR & Co. L.P. („KKR“, ZDA), in podjetje Sorgenia SpA („Sorgenia“, Italija), ki je del skupine podjetij pod nadzorom podjetja Cofide, z nakupom delnic pridobijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah posredni skupni nadzor nad podjetjem Sorgenia France SA („Sorgenia France“, Francija), ki je trenutno pod izključnim nadzorom podjetja Sorgenia.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za KKR: zagotavljanje alternativnih storitev upravljanja sredstev in rešitev za trg kapitala, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za KKR: zagotavljanje alternativnih storitev upravljanja sredstev in rešitev za trg kapitala,

| — | za Sorgenia: pridobivanje, veleprodaja in maloprodaja zemeljskega plina in električne energije, zlasti v Italiji, |
| --- | --- |

—

za Sorgenia: pridobivanje, veleprodaja in maloprodaja zemeljskega plina in električne energije, zlasti v Italiji,

| — | za Sorgenia France: proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov v Franciji. |
| --- | --- |

—

za Sorgenia France: proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov v Franciji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 19.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/37

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 212/13

| 1. | Komisija je 8. julija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje RREEF Pan-European Infrastructure Fund II, LP („RREEF“), ki je pod končnim nadzorom Deutsche Bank AG („Deutsche Bank“, Nemčija), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Arenales Solar PS, S.L. („Arenales“, Španija). Arenales je trenutno pod skupnim nadzorom podjetja Solar Millenium AG („SMAG“, Nemčija) in podjetja OHL Industrial, S.L., ki je del skupine Villar Mir („OHL/Villar“, Španija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 8. julija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje RREEF Pan-European Infrastructure Fund II, LP („RREEF“), ki je pod končnim nadzorom Deutsche Bank AG („Deutsche Bank“, Nemčija), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Arenales Solar PS, S.L. („Arenales“, Španija). Arenales je trenutno pod skupnim nadzorom podjetja Solar Millenium AG („SMAG“, Nemčija) in podjetja OHL Industrial, S.L., ki je del skupine Villar Mir („OHL/Villar“, Španija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje RREEF/Deutsche Bank: finančne storitve, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje RREEF/Deutsche Bank: finančne storitve,

| — | za podjetje Arenales: gradnja in obratovanje termosolarne elektrarne v kraju Morón de la Frontera, Sevilja, Španija, |
| --- | --- |

—

za podjetje Arenales: gradnja in obratovanje termosolarne elektrarne v kraju Morón de la Frontera, Sevilja, Španija,

| — | za podjetje OHL/Villar: dejavnosti, povezane z gnojili, železovimi zlitinami, nepremičninami, energijo in gradnjo industrijskih projektov, |
| --- | --- |

—

za podjetje OHL/Villar: dejavnosti, povezane z gnojili, železovimi zlitinami, nepremičninami, energijo in gradnjo industrijskih projektov,

| — | za podjetje SMAG: pospeševanje, gradnja in obratovanje termosolarnih elektrarn. |
| --- | --- |

—

za podjetje SMAG: pospeševanje, gradnja in obratovanje termosolarnih elektrarn.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---