# Jurnalul Oficial C 212/2011

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2011.212.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 212 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5419 iulie 2011 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2011.212.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 212

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5419 iulie 2011

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2011/C 212/01 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Spaniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2011-2014 | 1 |
| 2011/C 212/02 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă pe 2011 al Republicii Cehe și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Republicii Cehe pentru perioada 2011-2014 | 5 |
| 2011/C 212/03 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Germaniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2011-2014 | 9 |
| 2011/C 212/04 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Țărilor de Jos și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2011-2015 | 13 |
| | AVIZE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 212/05 | Avizul Comisiei din 15 iulie 2011 privind planul de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate din instalația de decapare și de eliminare a materialelor radioactive naturale (NORM) de la Stoneyhill, situată în Aberdeenshire, Scoția, Regatul Unit, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom | 16 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2011/C 212/01

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Spaniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2011-2014

1

2011/C 212/02

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă pe 2011 al Republicii Cehe și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Republicii Cehe pentru perioada 2011-2014

5

2011/C 212/03

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Germaniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2011-2014

9

2011/C 212/04

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Țărilor de Jos și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2011-2015

13

AVIZE

Comisia Europeană

2011/C 212/05

Avizul Comisiei din 15 iulie 2011 privind planul de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate din instalația de decapare și de eliminare a materialelor radioactive naturale (NORM) de la Stoneyhill, situată în Aberdeenshire, Scoția, Regatul Unit, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom

16

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 212/06 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter) (
  1
  ) | 18 |
| 2011/C 212/07 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals) (
  1
  ) | 18 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2011/C 212/06

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter) (
  1
  )

1

18

2011/C 212/07

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals) (
  1
  )

1

18

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2011/C 212/08 | Aviz în atenția persoanelor cărora li se aplică măsurile prevăzute de Decizia 2010/145/PESC a Consiliului și de Regulamentul (CE) nr. 1763/2004 al Consiliului | 19 |
| 2011/C 212/09 | Aviz în atenția persoanelor, grupurilor și entităților care figurează pe lista prevăzută la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 al Consiliului privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului [a se vedea anexa la Regulamentul (UE) nr. 687/2011 al Consiliului] | 20 |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 212/10 | Rata de schimb a monedei euro | 21 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2011/C 212/08

Aviz în atenția persoanelor cărora li se aplică măsurile prevăzute de Decizia 2010/145/PESC a Consiliului și de Regulamentul (CE) nr. 1763/2004 al Consiliului

19

2011/C 212/09

Aviz în atenția persoanelor, grupurilor și entităților care figurează pe lista prevăzută la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 al Consiliului privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului [a se vedea anexa la Regulamentul (UE) nr. 687/2011 al Consiliului]

20

Comisia Europeană

2011/C 212/10

Rata de schimb a monedei euro

21

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 212/11 | Cerere de propuneri – Sprijin pentru acțiunile de informare privind politica agricolă comună – Realizarea unor acțiuni de informare finanțate din linia bugetară 05 08 06 pentru anul 2012 | 22 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 212/12 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 36 |
| 2011/C 212/13 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 37 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2011/C 212/11

Cerere de propuneri – Sprijin pentru acțiunile de informare privind politica agricolă comună – Realizarea unor acțiuni de informare finanțate din linia bugetară 05 08 06 pentru anul 2012

22

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2011/C 212/12

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

36

2011/C 212/13

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 19.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 212/1

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă din 2011 al Spaniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2011-2014

2011/C 212/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuată de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuată de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5)

La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (6) | La 29 aprilie 2011, Spania a prezentat actualizarea pe 2011 a programului său de stabilitate, care vizează perioada 2011-2014, și programul său național de reformă pe 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(6)

La 29 aprilie 2011, Spania a prezentat actualizarea pe 2011 a programului său de stabilitate, care vizează perioada 2011-2014, și programul său național de reformă pe 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (7) | Economia spaniolă a fost grav afectată de criză și a înregistrat o ajustare drastică în perioada 2008-2009. PIB-ul real a scăzut cu 4,3 % între începutul lui 2008 și sfârșitul lui 2010, iar ocuparea forței de muncă a scăzut cu peste 10 %. Prin urmare, rata șomajului a crescut la 20,1 % la sfârșitul lui 2010, fiind cea mai ridicată din UE. Tinerii (cu o rată a șomajului de 41,6 %) și lucrătorii cu un nivel de educație mai scăzut (cu o rată a șomajului de 26,4 %) au fost puternic loviți de recesiunea spaniolă. Randamentele datoriei suverane au crescut în contextul unei evoluții negative a datoriei publice în zona euro, iar sistemul bancar, în special băncile de economii, s-au aflat sub presiune odată cu explozia bulei imobiliare și contracția rapidă din sectorul construcțiilor. Procesul în curs de desfășurare de absorbție a marilor dezechilibre macroeconomice acumulate în perioada de boom va continua pentru o perioadă de timp. Ca răspuns la aceste provocări, guvernul spaniol a lansat un program ambițios de reformă care vizează consolidarea fiscală, reforma sistemului public de pensii, restructurarea băncilor de economii, precum și reforme ale pieței muncii și a produselor. |
| --- | --- |

(7)

Economia spaniolă a fost grav afectată de criză și a înregistrat o ajustare drastică în perioada 2008-2009. PIB-ul real a scăzut cu 4,3 % între începutul lui 2008 și sfârșitul lui 2010, iar ocuparea forței de muncă a scăzut cu peste 10 %. Prin urmare, rata șomajului a crescut la 20,1 % la sfârșitul lui 2010, fiind cea mai ridicată din UE. Tinerii (cu o rată a șomajului de 41,6 %) și lucrătorii cu un nivel de educație mai scăzut (cu o rată a șomajului de 26,4 %) au fost puternic loviți de recesiunea spaniolă. Randamentele datoriei suverane au crescut în contextul unei evoluții negative a datoriei publice în zona euro, iar sistemul bancar, în special băncile de economii, s-au aflat sub presiune odată cu explozia bulei imobiliare și contracția rapidă din sectorul construcțiilor. Procesul în curs de desfășurare de absorbție a marilor dezechilibre macroeconomice acumulate în perioada de boom va continua pentru o perioadă de timp. Ca răspuns la aceste provocări, guvernul spaniol a lansat un program ambițios de reformă care vizează consolidarea fiscală, reforma sistemului public de pensii, restructurarea băncilor de economii, precum și reforme ale pieței muncii și a produselor.

| (8) | Pe baza evaluării Programului de stabilitate actualizat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din Programul de stabilitate este optimist pentru 2011 și 2012. Programul de stabilitate își propune să aducă deficitul bugetar sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2013, în conformitate cu recomandările Consiliului din aprilie 2009, și să reducă în continuare deficitul la 2,1 % din PIB în 2014. Programul nu prevede realizarea obiectivului pe termen mediu, care rămâne un buget echilibrat, în perioada acoperită de Programul de stabilitate. Această curbă de ajustare este adecvată. Îmbunătățirea anuală medie a soldului structural este de 1,5 % din PIB pentru perioada 2010-2013, în conformitate cu recomandarea Consiliului, și de încă 0,3 % din PIB în 2014. Se preconizează că raportul datorie-PIB va crește de la 60,1 % din PIB în 2010 la 69,3 % în 2013 și va scădea ușor în 2014. Există riscuri care amenință curba de consolidare, legate de ipotezele macroeconomice subiacente și de respectarea obiectivelor bugetare la nivel regional. Regiunile reprezintă o parte importantă din totalul cheltuielilor publice și 9 din 17 și-au depășit obiectivele fiscale în 2010. Cu toate acestea, mecanismele de control al deficitului și al datoriei pentru guvernele regionale au fost consolidate, iar guvernul spaniol a hotărât să ia măsuri suplimentare în cazul în care este necesar să se respecte obiectivele bugetare. |
| --- | --- |

(8)

Pe baza evaluării Programului de stabilitate actualizat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din Programul de stabilitate este optimist pentru 2011 și 2012. Programul de stabilitate își propune să aducă deficitul bugetar sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2013, în conformitate cu recomandările Consiliului din aprilie 2009, și să reducă în continuare deficitul la 2,1 % din PIB în 2014. Programul nu prevede realizarea obiectivului pe termen mediu, care rămâne un buget echilibrat, în perioada acoperită de Programul de stabilitate. Această curbă de ajustare este adecvată. Îmbunătățirea anuală medie a soldului structural este de 1,5 % din PIB pentru perioada 2010-2013, în conformitate cu recomandarea Consiliului, și de încă 0,3 % din PIB în 2014. Se preconizează că raportul datorie-PIB va crește de la 60,1 % din PIB în 2010 la 69,3 % în 2013 și va scădea ușor în 2014. Există riscuri care amenință curba de consolidare, legate de ipotezele macroeconomice subiacente și de respectarea obiectivelor bugetare la nivel regional. Regiunile reprezintă o parte importantă din totalul cheltuielilor publice și 9 din 17 și-au depășit obiectivele fiscale în 2010. Cu toate acestea, mecanismele de control al deficitului și al datoriei pentru guvernele regionale au fost consolidate, iar guvernul spaniol a hotărât să ia măsuri suplimentare în cazul în care este necesar să se respecte obiectivele bugetare.

| (9) | Realizarea consolidării bugetare prevăzute în 2011 și 2012 necesită aplicarea strictă a mecanismelor de control al deficitului și datoriei care au fost instituite de administrațiile regionale. Atingerea obiectivelor bugetare, în eventualitatea că evoluțiile macroeconomice și bugetare se dovedesc a fi mai nefavorabile decât cele preconizate pentru 2011 și 2012, va necesita măsuri suplimentare, pe care guvernul spaniol s-a angajat să le adopte. Pentru 2013, planul revizuit de cheltuieli identifică un număr de măsuri pentru a sprijini atingerea obiectivelor bugetare. Potrivit ultimei evaluări efectuate de Comisie, riscurile referitoare la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie ridicate. |
| --- | --- |

(9)

Realizarea consolidării bugetare prevăzute în 2011 și 2012 necesită aplicarea strictă a mecanismelor de control al deficitului și datoriei care au fost instituite de administrațiile regionale. Atingerea obiectivelor bugetare, în eventualitatea că evoluțiile macroeconomice și bugetare se dovedesc a fi mai nefavorabile decât cele preconizate pentru 2011 și 2012, va necesita măsuri suplimentare, pe care guvernul spaniol s-a angajat să le adopte. Pentru 2013, planul revizuit de cheltuieli identifică un număr de măsuri pentru a sprijini atingerea obiectivelor bugetare. Potrivit ultimei evaluări efectuate de Comisie, riscurile referitoare la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie ridicate.

| (10) | Cadrul bugetar pe termen mediu în Spania a fost util pentru promovarea planificării bugetare multianuale și, în general, prezintă un istoric pozitiv. Cu toate acestea, criza a pus acest cadru la încercare și a arătat necesitatea de a consolida în continuare stabilitatea bugetară și aspectul preventiv al politicii bugetare. Aceasta s-ar consolida prin introducerea unei norme privind cheltuielile, bazată pe creșterea nominală a PIB pe termen mediu, în conformitate cu noul cadru de guvernanță economică al UE. Norma, prezentată de autoritățile spaniole în Programul de stabilitate, ar avea automat un caracter obligatoriu pentru guvernul central și administrațiile locale. De asemenea, guvernul preconizează să obțină, în cadrul Consiliului pentru politica bugetară și financiară, consensul cu privire la aplicarea normei în comunitățile autonome. |
| --- | --- |

(10)

Cadrul bugetar pe termen mediu în Spania a fost util pentru promovarea planificării bugetare multianuale și, în general, prezintă un istoric pozitiv. Cu toate acestea, criza a pus acest cadru la încercare și a arătat necesitatea de a consolida în continuare stabilitatea bugetară și aspectul preventiv al politicii bugetare. Aceasta s-ar consolida prin introducerea unei norme privind cheltuielile, bazată pe creșterea nominală a PIB pe termen mediu, în conformitate cu noul cadru de guvernanță economică al UE. Norma, prezentată de autoritățile spaniole în Programul de stabilitate, ar avea automat un caracter obligatoriu pentru guvernul central și administrațiile locale. De asemenea, guvernul preconizează să obțină, în cadrul Consiliului pentru politica bugetară și financiară, consensul cu privire la aplicarea normei în comunitățile autonome.

| (11) | În absența reformei, impactul potențial pe termen lung al îmbătrânirii populației asupra bugetului public spaniol ar fi mai ridicat decât media UE, în principal din cauza creșterii considerabile a cheltuielilor cu pensiile, ca pondere din PIB preconizată a avea loc în următoarele decenii. Pe termen lung, îmbătrânirea demografică va duce la o creștere semnificativă a pensionarilor per lucrător. Propunerea guvernului spaniol privind o reformă a sistemului de pensii, stabilită de comun acord cu partenerii sociali, va îmbunătăți în mod semnificativ sustenabilitatea bugetară și va oferi stimulente pentru participarea pe piața muncii. Cu toate acestea, reforma nu a fost încă aprobată de Parlament și mai poate face încă obiectul unor modificări minore. |
| --- | --- |

(11)

În absența reformei, impactul potențial pe termen lung al îmbătrânirii populației asupra bugetului public spaniol ar fi mai ridicat decât media UE, în principal din cauza creșterii considerabile a cheltuielilor cu pensiile, ca pondere din PIB preconizată a avea loc în următoarele decenii. Pe termen lung, îmbătrânirea demografică va duce la o creștere semnificativă a pensionarilor per lucrător. Propunerea guvernului spaniol privind o reformă a sistemului de pensii, stabilită de comun acord cu partenerii sociali, va îmbunătăți în mod semnificativ sustenabilitatea bugetară și va oferi stimulente pentru participarea pe piața muncii. Cu toate acestea, reforma nu a fost încă aprobată de Parlament și mai poate face încă obiectul unor modificări minore.

| (12) | Spania a întreprins pași importanți în direcția consolidării sistemului său bancar, prin oferirea unui sprijin public și prin adoptarea de măsuri de restructurare a băncilor de economii, de consolidare a solvabilității băncilor, și de îmbunătățire a transparenței bilanțurilor acestora. Prin urmare, sectorul a făcut obiectul unei consolidări vizibile, în special în rândul băncilor de economii, cu consecințe pozitive în ceea ce privește dimensiunea medie a instituțiilor, reducerea capacităților în exces în ceea ce privește numărul de filiale și de angajați, consolidarea bilanțurilor, recapitalizarea și ameliorarea eficienței și a profitabilității. Legislația recentă a abordat problemele create de rolul autorităților locale în guvernanța băncilor de economii, având în vedere că multe dintre acestea își transferă activele și obligațiile către băncile comerciale. Guvernul spaniol s-a angajat să finalizeze în linii mari procesul de restructurare până la sfârșitul lunii septembrie 2011. Următoarele teste de rezistență vor cuprinde din nou o proporție dintre cele mai ridicate din UE. |
| --- | --- |

(12)

Spania a întreprins pași importanți în direcția consolidării sistemului său bancar, prin oferirea unui sprijin public și prin adoptarea de măsuri de restructurare a băncilor de economii, de consolidare a solvabilității băncilor, și de îmbunătățire a transparenței bilanțurilor acestora. Prin urmare, sectorul a făcut obiectul unei consolidări vizibile, în special în rândul băncilor de economii, cu consecințe pozitive în ceea ce privește dimensiunea medie a instituțiilor, reducerea capacităților în exces în ceea ce privește numărul de filiale și de angajați, consolidarea bilanțurilor, recapitalizarea și ameliorarea eficienței și a profitabilității. Legislația recentă a abordat problemele create de rolul autorităților locale în guvernanța băncilor de economii, având în vedere că multe dintre acestea își transferă activele și obligațiile către băncile comerciale. Guvernul spaniol s-a angajat să finalizeze în linii mari procesul de restructurare până la sfârșitul lunii septembrie 2011. Următoarele teste de rezistență vor cuprinde din nou o proporție dintre cele mai ridicate din UE.

| (13) | Reforma în curs a pieței muncii din Spania trebuie să fie completată de o remaniere a sistemului actual greoi de negociere colectivă. Preponderența acordurilor provinciale și sectoriale lasă o marjă redusă pentru negocierile la nivel de întreprindere. Prelungirea automată a acordurilor colective, validitatea contractelor care nu au fost reînnoite și recurgerea la clauze de indexare ex post în funcție de inflație contribuie la inerția salariilor și nu permit flexibilitatea necesară în materie de salarii pentru a accelera ajustarea economică și a restabili competitivitatea. Guvernul spaniol a invitat partenerii sociali să ajungă, în primăvara anului 2011, la un acord cu privire la reforma sistemului de negociere colectivă. În lipsa unui acord, la 10 iunie, guvernul a aprobat un decret regal care a intrat în vigoare imediat, dar care trebuie să fie validat de Parlament. |
| --- | --- |

(13)

Reforma în curs a pieței muncii din Spania trebuie să fie completată de o remaniere a sistemului actual greoi de negociere colectivă. Preponderența acordurilor provinciale și sectoriale lasă o marjă redusă pentru negocierile la nivel de întreprindere. Prelungirea automată a acordurilor colective, validitatea contractelor care nu au fost reînnoite și recurgerea la clauze de indexare ex post în funcție de inflație contribuie la inerția salariilor și nu permit flexibilitatea necesară în materie de salarii pentru a accelera ajustarea economică și a restabili competitivitatea. Guvernul spaniol a invitat partenerii sociali să ajungă, în primăvara anului 2011, la un acord cu privire la reforma sistemului de negociere colectivă. În lipsa unui acord, la 10 iunie, guvernul a aprobat un decret regal care a intrat în vigoare imediat, dar care trebuie să fie validat de Parlament.

| (14) | În contextul unui nivel foarte ridicat al șomajului, Spania a lansat reforma pieței sale a muncii prin legea din septembrie 2010. Aceasta vizează reducerea dualității pieței muncii și reducerea șomajului în rândul tinerilor, creșterea capacității de inserție profesională a grupurilor vulnerabile, precum și creșterea flexibilității la nivel de întreprindere și îmbunătățirea eficienței intermedierii pe piață. În februarie 2011, a fost adoptată o reformă a politicilor active pe piața muncii, care includea și măsuri de consolidare a rolului consultativ și de orientare al serviciilor de ocupare a forței de muncă, precum și coordonarea acestora la nivel național și regional. În această etapă, este prea devreme pentru a se evalua pe deplin dacă reforma este suficientă pentru reducerea segmentării pieței și pentru reducerea șomajului în rândul tinerilor și a șomajului pe termen lung, întrucât unele măsuri nu sunt încă operaționale. Guvernul spaniol s-a angajat ca, până octombrie 2011, să ia și alte măsuri. |
| --- | --- |

(14)

În contextul unui nivel foarte ridicat al șomajului, Spania a lansat reforma pieței sale a muncii prin legea din septembrie 2010. Aceasta vizează reducerea dualității pieței muncii și reducerea șomajului în rândul tinerilor, creșterea capacității de inserție profesională a grupurilor vulnerabile, precum și creșterea flexibilității la nivel de întreprindere și îmbunătățirea eficienței intermedierii pe piață. În februarie 2011, a fost adoptată o reformă a politicilor active pe piața muncii, care includea și măsuri de consolidare a rolului consultativ și de orientare al serviciilor de ocupare a forței de muncă, precum și coordonarea acestora la nivel național și regional. În această etapă, este prea devreme pentru a se evalua pe deplin dacă reforma este suficientă pentru reducerea segmentării pieței și pentru reducerea șomajului în rândul tinerilor și a șomajului pe termen lung, întrucât unele măsuri nu sunt încă operaționale. Guvernul spaniol s-a angajat ca, până octombrie 2011, să ia și alte măsuri.

| (15) | Spania a cunoscut o scădere a competitivității prețurilor și a costurilor, cu toate că a arătat o performanță relativ bună în ceea ce privește cota de piață la export, care a fost consolidată în timpul crizei și după aceasta. Creșterea mai importantă a salariilor, corelată cu o creștere a productivității mai redusă față de zona euro și lipsa concurenței pe anumite piețe de produse, a contribuit la o inflație în mod persistent mai ridicată în Spania. Găsirea de mijloace de îmbunătățire a eficienței fiscale ar putea contribui la stimularea competitivității. Consolidarea în continuare a concurenței pe piețele de produse și adoptarea unei reforme a sistemului de negociere colectivă pentru a garanta o mai bună corespondență între creșterea salariilor și evoluția productivității la nivel de întreprindere va contribui la stimularea competitivității. |
| --- | --- |

(15)

Spania a cunoscut o scădere a competitivității prețurilor și a costurilor, cu toate că a arătat o performanță relativ bună în ceea ce privește cota de piață la export, care a fost consolidată în timpul crizei și după aceasta. Creșterea mai importantă a salariilor, corelată cu o creștere a productivității mai redusă față de zona euro și lipsa concurenței pe anumite piețe de produse, a contribuit la o inflație în mod persistent mai ridicată în Spania. Găsirea de mijloace de îmbunătățire a eficienței fiscale ar putea contribui la stimularea competitivității. Consolidarea în continuare a concurenței pe piețele de produse și adoptarea unei reforme a sistemului de negociere colectivă pentru a garanta o mai bună corespondență între creșterea salariilor și evoluția productivității la nivel de întreprindere va contribui la stimularea competitivității.

| (16) | Nivelul ridicat al abandonului școlar în Spania (31,2 % în 2009) este deosebit de îngrijorător, deoarece subminează dimensiunea forței de muncă calificate, afectează procesul de absorbție a șomajului și reduce potențialul de creștere. Legea privind economia sustenabilă, adoptată la 15 februarie 2011, cuprinde măsuri menite să sporească calitatea și cantitatea capitalului uman prin educație și formare profesională. Cu toate acestea, eficacitatea noilor măsuri de combatere a abandonului școlar și de îmbunătățire a formării profesionale este incertă, iar punerea în aplicare a acestora la toate nivelurile administrației s-ar putea dovedi dificilă. |
| --- | --- |

(16)

Nivelul ridicat al abandonului școlar în Spania (31,2 % în 2009) este deosebit de îngrijorător, deoarece subminează dimensiunea forței de muncă calificate, afectează procesul de absorbție a șomajului și reduce potențialul de creștere. Legea privind economia sustenabilă, adoptată la 15 februarie 2011, cuprinde măsuri menite să sporească calitatea și cantitatea capitalului uman prin educație și formare profesională. Cu toate acestea, eficacitatea noilor măsuri de combatere a abandonului școlar și de îmbunătățire a formării profesionale este incertă, iar punerea în aplicare a acestora la toate nivelurile administrației s-ar putea dovedi dificilă.

| (17) | Spania a realizat progrese semnificative în privința îmbunătățirii condițiilor de concurență pe piețele de produse și servicii, abordând astfel una dintre cauzele slabei creșteri a productivității. Transpunerea în legislație a directivei privind serviciile este foarte avansată și ambițioasă în Spania, cu toate că este necesară continuarea liberalizării serviciilor profesionale. Legea privind economia sustenabilă include o gamă largă de măsuri de îmbunătățire a mediului de afaceri, de consolidare a concurenței și de promovare a sustenabilității în materie de mediu. O punere în aplicare eficace necesită eforturi suplimentare la toate nivelurile administrației și o coordonare corespunzătoare. |
| --- | --- |

(17)

Spania a realizat progrese semnificative în privința îmbunătățirii condițiilor de concurență pe piețele de produse și servicii, abordând astfel una dintre cauzele slabei creșteri a productivității. Transpunerea în legislație a directivei privind serviciile este foarte avansată și ambițioasă în Spania, cu toate că este necesară continuarea liberalizării serviciilor profesionale. Legea privind economia sustenabilă include o gamă largă de măsuri de îmbunătățire a mediului de afaceri, de consolidare a concurenței și de promovare a sustenabilității în materie de mediu. O punere în aplicare eficace necesită eforturi suplimentare la toate nivelurile administrației și o coordonare corespunzătoare.

| (18) | Spania și-a asumat o serie de angajamente în temeiul Pactului Euro Plus. Pe partea bugetară, Spania se angajează să stabilească o normă privind cheltuielile pentru a consolida stabilitatea bugetară și, prin urmare, pentru a spori sustenabilitatea finanțelor publice. În vederea consolidării stabilității financiare, Spania s-a angajat să finalizeze procesul de restructurare din sectorul financiar înainte de 30 septembrie. Măsurile privind ocuparea forței de muncă se concentrează asupra actelor de punere în aplicare a politicilor active pe piața muncii și asupra dispozițiilor în domeniul formării profesionale, precum și asupra aspectelor legate de munca fără forme legale. Măsurile în domeniul competitivității vizează reforma sistemului de negociere colectivă, profesiile reglementate, instituirea unui comitet consultativ privind competitivitatea și reforma legislației privind falimentul. Angajamentele de mai sus se referă la toate cele patru domenii ale pactului. Ele reprezintă un element de continuitate pe agenda curentă a reformelor, adăugând un calendar ferm pentru punerea în aplicare a anumitor reforme și asigurând punerea pe deplin în aplicare a reformelor deja realizate. Aceste angajamente au fost evaluate și luate în considerare în recomandări. |
| --- | --- |

(18)

Spania și-a asumat o serie de angajamente în temeiul Pactului Euro Plus. Pe partea bugetară, Spania se angajează să stabilească o normă privind cheltuielile pentru a consolida stabilitatea bugetară și, prin urmare, pentru a spori sustenabilitatea finanțelor publice. În vederea consolidării stabilității financiare, Spania s-a angajat să finalizeze procesul de restructurare din sectorul financiar înainte de 30 septembrie. Măsurile privind ocuparea forței de muncă se concentrează asupra actelor de punere în aplicare a politicilor active pe piața muncii și asupra dispozițiilor în domeniul formării profesionale, precum și asupra aspectelor legate de munca fără forme legale. Măsurile în domeniul competitivității vizează reforma sistemului de negociere colectivă, profesiile reglementate, instituirea unui comitet consultativ privind competitivitatea și reforma legislației privind falimentul. Angajamentele de mai sus se referă la toate cele patru domenii ale pactului. Ele reprezintă un element de continuitate pe agenda curentă a reformelor, adăugând un calendar ferm pentru punerea în aplicare a anumitor reforme și asigurând punerea pe deplin în aplicare a reformelor deja realizate. Aceste angajamente au fost evaluate și luate în considerare în recomandări.

| (19) | Comisia a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, inclusiv angajamentele în cadrul Pactului Euro Plus. S-au luat în considerare nu doar relevanța acestora din punct de vedere al politicii bugetare și socioeconomice sustenabile în Spania, dar și conformitatea lor cu normele și orientările la nivelul UE, dat fiind necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin includerea unor parametri la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Din această perspectivă, Comisia consideră că guvernul spaniol a stabilit planuri de consolidare bugetară în concordanță cu obiectivele obligatorii, dar că rămân o serie de riscuri. Creșterea cheltuielilor publice ar trebui menținută sub rata de creștere a PIB pe termen mediu și este nevoie de adoptarea reformei sistemului de pensii. Demersurile următoare, în 2011-2012, ar trebui să se concentreze asupra asigurării stabilității sistemului financiar (prin finalizarea restructurării și consolidării băncilor de economii) și a consolidării factorilor interni de creștere, prin abordarea recentei creșteri a șomajului, în special prin reforma sistemului de negociere colectivă și continuarea aplicării reformelor în curs pe piața muncii, monitorizându-se și evaluându-se, totodată, îndeaproape, eficacitatea acestora. Sectorul, activitățile și profesiile din domeniul serviciilor ar trebui deschise și mai mult pentru concurență, iar sarcina administrativă a întreprinderilor ar trebui redusă. |
| --- | --- |

(19)

Comisia a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, inclusiv angajamentele în cadrul Pactului Euro Plus. S-au luat în considerare nu doar relevanța acestora din punct de vedere al politicii bugetare și socioeconomice sustenabile în Spania, dar și conformitatea lor cu normele și orientările la nivelul UE, dat fiind necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin includerea unor parametri la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Din această perspectivă, Comisia consideră că guvernul spaniol a stabilit planuri de consolidare bugetară în concordanță cu obiectivele obligatorii, dar că rămân o serie de riscuri. Creșterea cheltuielilor publice ar trebui menținută sub rata de creștere a PIB pe termen mediu și este nevoie de adoptarea reformei sistemului de pensii. Demersurile următoare, în 2011-2012, ar trebui să se concentreze asupra asigurării stabilității sistemului financiar (prin finalizarea restructurării și consolidării băncilor de economii) și a consolidării factorilor interni de creștere, prin abordarea recentei creșteri a șomajului, în special prin reforma sistemului de negociere colectivă și continuarea aplicării reformelor în curs pe piața muncii, monitorizându-se și evaluându-se, totodată, îndeaproape, eficacitatea acestora. Sectorul, activitățile și profesiile din domeniul serviciilor ar trebui deschise și mai mult pentru concurență, iar sarcina administrativă a întreprinderilor ar trebui redusă.

| (20) | În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene din 2 iunie 2010, Consiliul a examinat actualizarea pe 2011 a Programului de stabilitate al Spaniei, iar avizul său (3) se reflectă, în special, în recomandarea 1 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Spaniei, |
| --- | --- |

(20)

În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene din 2 iunie 2010, Consiliul a examinat actualizarea pe 2011 a Programului de stabilitate al Spaniei, iar avizul său (3) se reflectă, în special, în recomandarea 1 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Spaniei,

RECOMANDĂ ca Spania să întreprindă acțiuni în perioada 2011-2012, astfel încât:

| 1. | Să pună în aplicare strategia bugetară în 2011 și 2012 și să corecteze deficitul excesiv în 2013 în conformitate cu recomandarea Consiliului în cadrul procedurii de deficit excesiv, asigurând îndeplinirea obiectivelor privind deficitul la toate nivelurile administrației, inclusiv prin aplicarea strictă a mecanismelor de control al deficitului și datoriei existente la nivelul administrațiilor regionale; să adopte măsuri suplimentare, în eventualitatea în care evoluțiile bugetare și economice nu sunt cele preconizate; să utilizeze toate oportunitățile, inclusiv cele care decurg din îmbunătățirea condițiilor economice, pentru a accelera reducerea deficitului; să stabilească măsuri concrete pentru sprijinirea pe deplin a obiectivelor pentru 2013 și 2014, care ar trebui să aducă rata ridicată a datoriei publice pe o pantă descendentă și să asigure un progres corespunzător către obiectivul pe termen mediu. Să mențină creșterea cheltuielilor publice sub nivelul ratei de creștere pe termen mediu a PIB, prin introducerea, așa cum s-a preconizat, a unei norme obligatorii privind cheltuielile la toate nivelurile administrației. Să îmbunătățească în continuare furnizarea de informații în legătură cu bugetele administrației locale și regionale și cu execuția acestora. |
| --- | --- |

1.

Să pună în aplicare strategia bugetară în 2011 și 2012 și să corecteze deficitul excesiv în 2013 în conformitate cu recomandarea Consiliului în cadrul procedurii de deficit excesiv, asigurând îndeplinirea obiectivelor privind deficitul la toate nivelurile administrației, inclusiv prin aplicarea strictă a mecanismelor de control al deficitului și datoriei existente la nivelul administrațiilor regionale; să adopte măsuri suplimentare, în eventualitatea în care evoluțiile bugetare și economice nu sunt cele preconizate; să utilizeze toate oportunitățile, inclusiv cele care decurg din îmbunătățirea condițiilor economice, pentru a accelera reducerea deficitului; să stabilească măsuri concrete pentru sprijinirea pe deplin a obiectivelor pentru 2013 și 2014, care ar trebui să aducă rata ridicată a datoriei publice pe o pantă descendentă și să asigure un progres corespunzător către obiectivul pe termen mediu. Să mențină creșterea cheltuielilor publice sub nivelul ratei de creștere pe termen mediu a PIB, prin introducerea, așa cum s-a preconizat, a unei norme obligatorii privind cheltuielile la toate nivelurile administrației. Să îmbunătățească în continuare furnizarea de informații în legătură cu bugetele administrației locale și regionale și cu execuția acestora.

| 2. | Să adopte reforma sistemului de pensii propusă pentru extinderea vârstei legale de pensionare și creșterea numărului de ani de muncă pentru calculul pensiilor, așa cum s-a prevăzut; să revizuiască periodic parametrii sistemului de pensii în conformitate cu schimbările în ceea ce privește speranța de viață, cum s-a preconizat, și să pregătească măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți învățarea de-a lungul vieții pentru lucrătorii în vârstă. |
| --- | --- |

2.

Să adopte reforma sistemului de pensii propusă pentru extinderea vârstei legale de pensionare și creșterea numărului de ani de muncă pentru calculul pensiilor, așa cum s-a prevăzut; să revizuiască periodic parametrii sistemului de pensii în conformitate cu schimbările în ceea ce privește speranța de viață, cum s-a preconizat, și să pregătească măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți învățarea de-a lungul vieții pentru lucrătorii în vârstă.

| 3. | Să monitorizeze îndeaproape restructurarea în curs a sectorului financiar, în special în ceea ce privește băncile de economii, în vederea finalizării acesteia până la 30 septembrie 2011, conform planificării. |
| --- | --- |

3.

Să monitorizeze îndeaproape restructurarea în curs a sectorului financiar, în special în ceea ce privește băncile de economii, în vederea finalizării acesteia până la 30 septembrie 2011, conform planificării.

| 4. | Să studieze potențialul de îmbunătățire a sistemului fiscal, de exemplu printr-o deplasare dinspre muncă către consum și prin taxe ecologice, asigurând în același timp planurile de consolidare fiscală. |
| --- | --- |

4.

Să studieze potențialul de îmbunătățire a sistemului fiscal, de exemplu printr-o deplasare dinspre muncă către consum și prin taxe ecologice, asigurând în același timp planurile de consolidare fiscală.

| 5. | În urma consultării partenerilor sociali și în conformitate cu practicile naționale, să finalizeze adoptarea și să pună în aplicare o reformă cuprinzătoare a procesului de negociere colectivă și a sistemului de indexare a salariilor pentru a garanta că creșterile salariale reflectă mai bine evoluția productivității, precum și condițiile locale și la nivel de întreprindere și pentru a acorda întreprinderilor suficientă flexibilitate astfel încât să adapteze din interior condițiile de lucru la schimbările din mediul economic. |
| --- | --- |

5.

În urma consultării partenerilor sociali și în conformitate cu practicile naționale, să finalizeze adoptarea și să pună în aplicare o reformă cuprinzătoare a procesului de negociere colectivă și a sistemului de indexare a salariilor pentru a garanta că creșterile salariale reflectă mai bine evoluția productivității, precum și condițiile locale și la nivel de întreprindere și pentru a acorda întreprinderilor suficientă flexibilitate astfel încât să adapteze din interior condițiile de lucru la schimbările din mediul economic.

| 6. | Să evalueze, până la sfârșitului lui 2011, impactul reformei pieței muncii din septembrie 2010 și al reformei politicilor active pe piața muncii din februarie 2011, și să formuleze, dacă este necesar, propuneri de noi reforme pentru reducerea segmentării pieței muncii și îmbunătățirii șanselor tinerilor de ocupare a unui loc de muncă; să asigure monitorizarea îndeaproape a eficacității măsurilor stabilite în Programul național de reformă destinate să reducă abandonul școlar, inclusiv prin politici preventive, și să faciliteze tranziția către învățământul și formarea profesională. |
| --- | --- |

6.

Să evalueze, până la sfârșitului lui 2011, impactul reformei pieței muncii din septembrie 2010 și al reformei politicilor active pe piața muncii din februarie 2011, și să formuleze, dacă este necesar, propuneri de noi reforme pentru reducerea segmentării pieței muncii și îmbunătățirii șanselor tinerilor de ocupare a unui loc de muncă; să asigure monitorizarea îndeaproape a eficacității măsurilor stabilite în Programul național de reformă destinate să reducă abandonul școlar, inclusiv prin politici preventive, și să faciliteze tranziția către învățământul și formarea profesională.

| 7. | Să deschidă mai mult serviciile profesionale și să adopte legislația preconizată în scopul redefinirii cadrului de reglementare și al eliminării obstacolelor actuale în calea concurenței, eficienței și inovării; să pună în aplicare legea privind economia sustenabilă, în special măsurile care vizează îmbunătățirea mediului de afaceri și consolidarea concurenței pe piețele de produse și servicii, la toate nivelurile de guvernare; și să îmbunătățească coordonarea dintre administrațiile la nivel regional și național în vederea reducerii sarcinii administrative pentru întreprinderi. |
| --- | --- |

7.

Să deschidă mai mult serviciile profesionale și să adopte legislația preconizată în scopul redefinirii cadrului de reglementare și al eliminării obstacolelor actuale în calea concurenței, eficienței și inovării; să pună în aplicare legea privind economia sustenabilă, în special măsurile care vizează îmbunătățirea mediului de afaceri și consolidarea concurenței pe piețele de produse și servicii, la toate nivelurile de guvernare; și să îmbunătățească coordonarea dintre administrațiile la nivel regional și național în vederea reducerii sarcinii administrative pentru întreprinderi.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

3

---

| 19.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 212/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 212/5

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă pe 2011 al Republicii Cehe și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Republicii Cehe pentru perioada 2011-2014

2011/C 212/02

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de aceste orientări integrate la elaborarea politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de aceste orientări integrate la elaborarea politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex ante integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex ante integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru consolidarea bugetară și reforma structurală (în concordanță cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerii de noi eforturi pentru consolidarea creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru consolidarea bugetară și reforma structurală (în concordanță cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerii de noi eforturi pentru consolidarea creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 29 aprilie 2011, Republica Cehă a transmis programul său național de reformă pe 2011, iar la 5 mai 2011, actualizarea programului său de convergență pentru perioada 2011-2014. Pentru a se ține seama de interconexiuni, cele două programe au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(5)

La 29 aprilie 2011, Republica Cehă a transmis programul său național de reformă pe 2011, iar la 5 mai 2011, actualizarea programului său de convergență pentru perioada 2011-2014. Pentru a se ține seama de interconexiuni, cele două programe au fost evaluate în același timp.

| (6) | Criza financiară mondială, care s-a propagat grație deschiderii comerciale mari a economiei cehe, a afectat în mod considerabil creșterea PIB-ului și șomajul în Republica Cehă. PIB-ul real a scăzut cu 4,1 % în 2009, ca urmare a reducerii exporturilor și a investițiilor interne. Rata șomajului a crescut semnificativ, de la 4,4 % în 2008 la 7,3 % în 2010, iar rata ocupării forței de muncă a scăzut cu două puncte procentuale între 2008 și 2010. Cu toate acestea, gradul ridicat de expunere la comerțul internațional și redresarea rapidă a principalilor parteneri comerciali ai Republicii Cehe au facilitat, de asemenea, o revenire destul de rapidă a ratei de creștere a PIB-ului real în 2010, la 2,3 %, și vor continua să sprijine o redresare moderată. |
| --- | --- |

(6)

Criza financiară mondială, care s-a propagat grație deschiderii comerciale mari a economiei cehe, a afectat în mod considerabil creșterea PIB-ului și șomajul în Republica Cehă. PIB-ul real a scăzut cu 4,1 % în 2009, ca urmare a reducerii exporturilor și a investițiilor interne. Rata șomajului a crescut semnificativ, de la 4,4 % în 2008 la 7,3 % în 2010, iar rata ocupării forței de muncă a scăzut cu două puncte procentuale între 2008 și 2010. Cu toate acestea, gradul ridicat de expunere la comerțul internațional și redresarea rapidă a principalilor parteneri comerciali ai Republicii Cehe au facilitat, de asemenea, o revenire destul de rapidă a ratei de creștere a PIB-ului real în 2010, la 2,3 %, și vor continua să sprijine o redresare moderată.

| (7) | Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de convergență actualizat, Consiliul consideră că ipotezele macroeconomice care stau la baza Programului de convergență sunt plauzibile pentru primii doi ani ai acestuia și prea favorabile pentru anii următori comparativ cu previziunile pe termen mediu ale serviciilor Comisiei privind potențialul de producție conform metodologiei agreate de comun acord. Programul de convergență are la bază previziuni de creștere economică mai reduse pentru 2012, comparativ cu previziunile din primăvara anului 2011 ale serviciilor Comisiei, în principal din cauza reducerii suplimentare susținute a cheltuielilor de consum real ale statului, fapt care nu este luat în considerare în previziunile pentru 2012 ale serviciilor Comisiei care pornesc de la ipoteza menținerii politicilor. Programul de convergență prevede o reducere a deficitului general public sub 3 % din PIB în 2013 și, mai departe, la 1,9 % din PIB în 2014. Consolidarea avută în vedere se bazează, în principal, pe limitarea cheltuielilor. Măsurile propuse sunt, într-o mare măsură, suficiente pentru atingerea acestui obiectiv până în 2013, așa cum recomandă Consiliul, dar există riscuri în ceea ce privește rezultatul bugetar efectiv al măsurilor, așa cum sunt prezentate în Programul de convergență. Mai mult decât atât, atingerea obiectivelor pentru ultimii ani ai programului de convergență pare a se baza pe condiții ciclice favorabile și pe rezultate pozitive suplimentare în materie de eficiență în administrația publică, a căror materializare ar putea deveni din ce în ce mai dificilă. Îndeplinirea obiectivului bugetar pe termen mediu este prevăzută dincolo de orizontul Programului de convergență. Efortul bugetar anual mediu pentru perioada 2011-2013 se situează puțin sub 1 % din PIB, în conformitate cu recomandarea Consiliului formulată în cadrul procedurii de deficit excesiv din 2 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(7)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de convergență actualizat, Consiliul consideră că ipotezele macroeconomice care stau la baza Programului de convergență sunt plauzibile pentru primii doi ani ai acestuia și prea favorabile pentru anii următori comparativ cu previziunile pe termen mediu ale serviciilor Comisiei privind potențialul de producție conform metodologiei agreate de comun acord. Programul de convergență are la bază previziuni de creștere economică mai reduse pentru 2012, comparativ cu previziunile din primăvara anului 2011 ale serviciilor Comisiei, în principal din cauza reducerii suplimentare susținute a cheltuielilor de consum real ale statului, fapt care nu este luat în considerare în previziunile pentru 2012 ale serviciilor Comisiei care pornesc de la ipoteza menținerii politicilor. Programul de convergență prevede o reducere a deficitului general public sub 3 % din PIB în 2013 și, mai departe, la 1,9 % din PIB în 2014. Consolidarea avută în vedere se bazează, în principal, pe limitarea cheltuielilor. Măsurile propuse sunt, într-o mare măsură, suficiente pentru atingerea acestui obiectiv până în 2013, așa cum recomandă Consiliul, dar există riscuri în ceea ce privește rezultatul bugetar efectiv al măsurilor, așa cum sunt prezentate în Programul de convergență. Mai mult decât atât, atingerea obiectivelor pentru ultimii ani ai programului de convergență pare a se baza pe condiții ciclice favorabile și pe rezultate pozitive suplimentare în materie de eficiență în administrația publică, a căror materializare ar putea deveni din ce în ce mai dificilă. Îndeplinirea obiectivului bugetar pe termen mediu este prevăzută dincolo de orizontul Programului de convergență. Efortul bugetar anual mediu pentru perioada 2011-2013 se situează puțin sub 1 % din PIB, în conformitate cu recomandarea Consiliului formulată în cadrul procedurii de deficit excesiv din 2 decembrie 2009.

| (8) | Programul de convergență a stabilit un obiectiv clar, acela de a aduce deficitul finanțelor publice la un plafon de sub 3 % din PIB până în 2013. Provocarea va consta în a se asigura că măsurile care stau la baza reducerii deficitului în perioada 2011-2013, precum și în anii următori, nu compromit creșterea economică pe termen lung, în special, prin menținerea la același nivel a cheltuielilor pentru educație și pentru domeniul cercetării și dezvoltării din sectorul public, precum și că aceste măsuri constituie o marjă de securitate adecvată pentru creșterile cheltuielilor determinate de evoluțiile demografice. |
| --- | --- |

(8)

Programul de convergență a stabilit un obiectiv clar, acela de a aduce deficitul finanțelor publice la un plafon de sub 3 % din PIB până în 2013. Provocarea va consta în a se asigura că măsurile care stau la baza reducerii deficitului în perioada 2011-2013, precum și în anii următori, nu compromit creșterea economică pe termen lung, în special, prin menținerea la același nivel a cheltuielilor pentru educație și pentru domeniul cercetării și dezvoltării din sectorul public, precum și că aceste măsuri constituie o marjă de securitate adecvată pentru creșterile cheltuielilor determinate de evoluțiile demografice.

| (9) | Strategia de consolidare bugetară include măsuri care afectează veniturile din TVA: se prevede o creștere în 2012 și în 2013 a ratei TVA mai mici, în timp ce rata mai mare urmează să scadă în 2013. Guvernul intenționează, de asemenea, să crească numărul societăților plătitoare de TVA începând din 2013. Conform Programului de convergență, aceste schimbări ar trebui să conducă la o creștere de 0,7 % din PIB a veniturilor din taxe și impozite în 2012 și, ulterior, cu 0,1 % din PIB în 2013. În plus, se pare că s-ar mai putea obține venituri din impozitele indirecte, care s-au ridicat la 11,8 % din PIB în 2010, față de media UE care este de 13,4 %, și că ar fi posibil, astfel, să se reducă impozitarea veniturilor salariale. Reforma fiscală avută în vedere se va concentra parțial pe acest aspect. În plus, diferența dintre veniturile reale din TVA și cele care ar trebui, teoretic, să se obțină din TVA este estimată a fi cu mult peste media UE, fapt care evidențiază necesitatea unor măsuri de îmbunătățire a respectării normelor fiscale. În acest scop, Republica Cehă a introdus noi măsuri în 2011 în vederea reducerii fraudelor și a evaziunii fiscale. |
| --- | --- |

(9)

Strategia de consolidare bugetară include măsuri care afectează veniturile din TVA: se prevede o creștere în 2012 și în 2013 a ratei TVA mai mici, în timp ce rata mai mare urmează să scadă în 2013. Guvernul intenționează, de asemenea, să crească numărul societăților plătitoare de TVA începând din 2013. Conform Programului de convergență, aceste schimbări ar trebui să conducă la o creștere de 0,7 % din PIB a veniturilor din taxe și impozite în 2012 și, ulterior, cu 0,1 % din PIB în 2013. În plus, se pare că s-ar mai putea obține venituri din impozitele indirecte, care s-au ridicat la 11,8 % din PIB în 2010, față de media UE care este de 13,4 %, și că ar fi posibil, astfel, să se reducă impozitarea veniturilor salariale. Reforma fiscală avută în vedere se va concentra parțial pe acest aspect. În plus, diferența dintre veniturile reale din TVA și cele care ar trebui, teoretic, să se obțină din TVA este estimată a fi cu mult peste media UE, fapt care evidențiază necesitatea unor măsuri de îmbunătățire a respectării normelor fiscale. În acest scop, Republica Cehă a introdus noi măsuri în 2011 în vederea reducerii fraudelor și a evaziunii fiscale.

| (10) | Având în vedere faptul că impactul bugetar al îmbătrânirii populației este preconizat a fi cu mult peste media UE, reforma sistemului de pensii reprezintă o chestiune importantă. Guvernul a prezentat două seturi de propuneri. Primul pachet urmează a primi aprobarea parlamentului până în septembrie 2011 și vizează pilonul public de pensii, de tip redistributiv, care este în deficit din 2009. Acesta include, printre alte măsuri, creșterea vârstei legale de pensionare, care va deveni aceeași în 2041, și anume de 66 de ani și opt luni pentru bărbații și femeile născuți în 1975. Pentru fiecare categorie de vârstă subsecventă, vârsta de pensionare va crește cu două luni fără a exista o limită predeterminată. Acest set de reforme parametrice ar trebui să contribuie la soluționarea problemei de sustenabilitate fiscală; totuși, s-ar putea ca acesta să nu fie suficient pentru abordarea tuturor provocărilor legate de presiunile demografice. Al doilea pachet de măsuri, care încă nu a fost aprobat de guvern, ar consta în introducerea unui al doilea pilon de pensii facultativ și privat în 2013, în scopul creșterii diversificării veniturilor din pensii și sprijinirii adecvării viitoare a acestora, prin promovarea dezvoltării de economii private. Cu toate acestea, forma sugerată a pilonului creează puține stimulente pentru a adera la sistem și ar putea, de fapt, să constituie o presiune în plus față de cele existente deja pe termen lung, subliniate mai sus. Costurile de funcționare a unor astfel de fonduri de pensii trebuie, de asemenea, să fie analizate cu atenție și să fie menținute cât mai mici cu putință pentru a se asigura eficiența sistemului. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere faptul că impactul bugetar al îmbătrânirii populației este preconizat a fi cu mult peste media UE, reforma sistemului de pensii reprezintă o chestiune importantă. Guvernul a prezentat două seturi de propuneri. Primul pachet urmează a primi aprobarea parlamentului până în septembrie 2011 și vizează pilonul public de pensii, de tip redistributiv, care este în deficit din 2009. Acesta include, printre alte măsuri, creșterea vârstei legale de pensionare, care va deveni aceeași în 2041, și anume de 66 de ani și opt luni pentru bărbații și femeile născuți în 1975. Pentru fiecare categorie de vârstă subsecventă, vârsta de pensionare va crește cu două luni fără a exista o limită predeterminată. Acest set de reforme parametrice ar trebui să contribuie la soluționarea problemei de sustenabilitate fiscală; totuși, s-ar putea ca acesta să nu fie suficient pentru abordarea tuturor provocărilor legate de presiunile demografice. Al doilea pachet de măsuri, care încă nu a fost aprobat de guvern, ar consta în introducerea unui al doilea pilon de pensii facultativ și privat în 2013, în scopul creșterii diversificării veniturilor din pensii și sprijinirii adecvării viitoare a acestora, prin promovarea dezvoltării de economii private. Cu toate acestea, forma sugerată a pilonului creează puține stimulente pentru a adera la sistem și ar putea, de fapt, să constituie o presiune în plus față de cele existente deja pe termen lung, subliniate mai sus. Costurile de funcționare a unor astfel de fonduri de pensii trebuie, de asemenea, să fie analizate cu atenție și să fie menținute cât mai mici cu putință pentru a se asigura eficiența sistemului.

| (11) | Piața forței de muncă este percepută a fi moderat de flexibilă și nu a făcut dovada unor disfuncții majore înainte de criza financiară mondială. Cu toate acestea, sunt evidente unele deficiențe structurale. O provocare majoră o constituie dificultățile majore pe care femeile cu copii le întâmpină la reintegrarea pe piața muncii după concediul de maternitate. Problema este importantă și din cauza repercusiunilor economice mai extinse ale acesteia: perioade mai lungi de inactivitate, un decalaj mare între femei și bărbați în ceea ce privește ocuparea locurilor de muncă, precum și o mare diferență de remunerare între femei și bărbați la nivelul tuturor statelor membre. Revenirea timpurie la lucru este, în continuare, dificilă, în ciuda efortului guvernului de a oferi părinților mai multe opțiuni în ceea ce privește stabilirea duratei concediului parental. Problema poate fi atribuită parțial voinței scăzute a întreprinderilor de a oferi contracte de angajare cu fracțiune de normă, utilizate adesea de angajații care au copii mici din alte state membre, precum și, parțial, disponibilității limitate de servicii de îngrijire a copiilor la prețuri accesibile. Programul național de reformă identifică un număr concret de măsuri pentru creșterea disponibilității serviciilor de îngrijire a copiilor, inclusiv pentru copiii cu vârste sub trei ani. |
| --- | --- |

(11)

Piața forței de muncă este percepută a fi moderat de flexibilă și nu a făcut dovada unor disfuncții majore înainte de criza financiară mondială. Cu toate acestea, sunt evidente unele deficiențe structurale. O provocare majoră o constituie dificultățile majore pe care femeile cu copii le întâmpină la reintegrarea pe piața muncii după concediul de maternitate. Problema este importantă și din cauza repercusiunilor economice mai extinse ale acesteia: perioade mai lungi de inactivitate, un decalaj mare între femei și bărbați în ceea ce privește ocuparea locurilor de muncă, precum și o mare diferență de remunerare între femei și bărbați la nivelul tuturor statelor membre. Revenirea timpurie la lucru este, în continuare, dificilă, în ciuda efortului guvernului de a oferi părinților mai multe opțiuni în ceea ce privește stabilirea duratei concediului parental. Problema poate fi atribuită parțial voinței scăzute a întreprinderilor de a oferi contracte de angajare cu fracțiune de normă, utilizate adesea de angajații care au copii mici din alte state membre, precum și, parțial, disponibilității limitate de servicii de îngrijire a copiilor la prețuri accesibile. Programul național de reformă identifică un număr concret de măsuri pentru creșterea disponibilității serviciilor de îngrijire a copiilor, inclusiv pentru copiii cu vârste sub trei ani.

| (12) | Deși rata generală a șomajului și rata șomajului de lungă durată rămân ferm sub media UE, acesta din urmă este în creștere ca urmare a crizei, în special în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 20-29 de ani. Cei cu nivel educațional scăzut, precum și alte categorii cu nivel scăzut de salarizare întâmpină dificultăți considerabile în a-și găsi un loc de muncă. Cheltuielile pentru politicile de integrare pe piața muncii și numărul participanților la măsurile obișnuite de integrare pe piața muncii ar trebui să crească și măsurile respective ar trebui să iși urmărească mai bine obiectivele. |
| --- | --- |

(12)

Deși rata generală a șomajului și rata șomajului de lungă durată rămân ferm sub media UE, acesta din urmă este în creștere ca urmare a crizei, în special în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 20-29 de ani. Cei cu nivel educațional scăzut, precum și alte categorii cu nivel scăzut de salarizare întâmpină dificultăți considerabile în a-și găsi un loc de muncă. Cheltuielile pentru politicile de integrare pe piața muncii și numărul participanților la măsurile obișnuite de integrare pe piața muncii ar trebui să crească și măsurile respective ar trebui să iși urmărească mai bine obiectivele.

| (13) | Ineficiențele din administrația publică, care au o influență asupra mediului de afaceri, ar putea fi soluționate prin punerea în aplicare pe scară largă a strategiilor existente. Guvernul a lansat o agendă pentru „o mai bună legiferare” în 2007 și o strategie anticorupție pentru anii 2011-2012. Acestea anunță măsuri importante pentru îmbunătățirea calității cadrului juridic și de reglementare din Cehia, care se situează sub media UE potrivit sondajelor internaționale, precum și pentru sporirea încrederii întreprinderilor. Stabilizarea administrației publice reprezintă o provocare întrucât reorganizările frecvente și ample ale instituțiilor influențează negativ eficiența acesteia. Pentru aceasta, ar fi important să se adopte Legea funcției publice care a fost amânată în mod repetat. Guvernul a adoptat, recent, măsuri de creștere a transparenței în domeniul achizițiilor publice. Cu toate acestea, un element al cadrului de reglementare merită să i se acorde o atenție deosebită, și anume tipul specific de acțiuni ale societăților, care permit transferul complet anonim al avuției. |
| --- | --- |

(13)

Ineficiențele din administrația publică, care au o influență asupra mediului de afaceri, ar putea fi soluționate prin punerea în aplicare pe scară largă a strategiilor existente. Guvernul a lansat o agendă pentru „o mai bună legiferare” în 2007 și o strategie anticorupție pentru anii 2011-2012. Acestea anunță măsuri importante pentru îmbunătățirea calității cadrului juridic și de reglementare din Cehia, care se situează sub media UE potrivit sondajelor internaționale, precum și pentru sporirea încrederii întreprinderilor. Stabilizarea administrației publice reprezintă o provocare întrucât reorganizările frecvente și ample ale instituțiilor influențează negativ eficiența acesteia. Pentru aceasta, ar fi important să se adopte Legea funcției publice care a fost amânată în mod repetat. Guvernul a adoptat, recent, măsuri de creștere a transparenței în domeniul achizițiilor publice. Cu toate acestea, un element al cadrului de reglementare merită să i se acorde o atenție deosebită, și anume tipul specific de acțiuni ale societăților, care permit transferul complet anonim al avuției.

| (14) | Se estimează că a existat un impact negativ al crizei asupra creșterii economice potențiale. Îmbunătățirea capitalului uman este o problemă importantă, în pofida ratei ridicate a tinerilor înscriși în universități, și este împiedicată de calitatea insuficientă a pregătirii profesionale, fapt ilustrat de pozițiile joase pe care se situează instituțiile de învățământ superior din Cehia în clasamentele internaționale. Mai mult, finanțarea per elev, în prețuri comparabile, se află în ultimul sfert, în rândul statelor membre UE și este, în special, limitată în învățământul primar. Programul național de reformă prevede măsuri pentru toate nivelurile de învățământ. De mai mulți ani, este în curs de pregătire o reformă complexă a învățământului superior. Asigurarea calității și eficienței învățământului superior este importantă pentru competitivitate și capacitatea de inovare. |
| --- | --- |

(14)

Se estimează că a existat un impact negativ al crizei asupra creșterii economice potențiale. Îmbunătățirea capitalului uman este o problemă importantă, în pofida ratei ridicate a tinerilor înscriși în universități, și este împiedicată de calitatea insuficientă a pregătirii profesionale, fapt ilustrat de pozițiile joase pe care se situează instituțiile de învățământ superior din Cehia în clasamentele internaționale. Mai mult, finanțarea per elev, în prețuri comparabile, se află în ultimul sfert, în rândul statelor membre UE și este, în special, limitată în învățământul primar. Programul național de reformă prevede măsuri pentru toate nivelurile de învățământ. De mai mulți ani, este în curs de pregătire o reformă complexă a învățământului superior. Asigurarea calității și eficienței învățământului superior este importantă pentru competitivitate și capacitatea de inovare.

| (15) | Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă al Republicii Cehe. Aceasta a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Republica Cehă, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin asigurarea unei contribuții la nivelul UE pentru deciziile naționale viitoare. Având în vedere acestea, Comisia consideră că eforturile ar trebui să se concentreze, în continuare, asupra consolidării bugetare, protejându-se, în același timp, cheltuielile care favorizează creșterea economică. Sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice depinde, într-o mare măsură, de capacitatea de punere în aplicare, în prezent, a reformei pensiilor, care este necesară. Creșterea participării pe piața muncii, în special a femeilor, și oportunitățile de ocupare a unui loc de muncă pentru cei aflați în șomaj de lungă durată sunt esențiale. Depunerea de eforturi în continuare în vederea îmbunătățirii calității serviciilor publice și a cadrului de reglementare, precum și a calității învățământului superior, este esențială pentru competitivitate. |
| --- | --- |

(15)

Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă al Republicii Cehe. Aceasta a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Republica Cehă, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin asigurarea unei contribuții la nivelul UE pentru deciziile naționale viitoare. Având în vedere acestea, Comisia consideră că eforturile ar trebui să se concentreze, în continuare, asupra consolidării bugetare, protejându-se, în același timp, cheltuielile care favorizează creșterea economică. Sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice depinde, într-o mare măsură, de capacitatea de punere în aplicare, în prezent, a reformei pensiilor, care este necesară. Creșterea participării pe piața muncii, în special a femeilor, și oportunitățile de ocupare a unui loc de muncă pentru cei aflați în șomaj de lungă durată sunt esențiale. Depunerea de eforturi în continuare în vederea îmbunătățirii calității serviciilor publice și a cadrului de reglementare, precum și a calității învățământului superior, este esențială pentru competitivitate.

| (16) | În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a Programului de convergență al Republicii Cehe și avizul său (3) se regăsește, în special, în recomandările sale de la punctele 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat programul național de reformă al Republicii Cehe, |
| --- | --- |

(16)

În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a Programului de convergență al Republicii Cehe și avizul său (3) se regăsește, în special, în recomandările sale de la punctele 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat programul național de reformă al Republicii Cehe,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2011-2010, Republica Cehă să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să pună în aplicare, în 2011, consolidarea planificată și să adopte măsuri compensatorii cu caracter permanent, după cum este necesar, în cazul unei scăderi a veniturilor sau al unor derapaje în materie de cheltuieli. Să adopte măsuri fiscale, așa cum au fost planificate în programul său de convergență pentru 2012, și să sprijine obiectivul pentru 2013 prin măsuri mai specifice; sub rezerva celor menționate anterior, să evite reducerea cheltuielilor care favorizează creșterea economică. Să îmbunătățească eficiența investițiilor publice și să iși continue eforturile de a exploata posibilitățile disponibile de creștere a veniturilor din impozitarea indirectă, să reducă impozitarea veniturilor salariale, să îmbunătățească respectarea normelor fiscale și să reducă evaziunea fiscală. Să asigure un efort fiscal mediu în perioada 2010-2013 de 1 % din PIB, în concordanță cu recomandările Consiliului privind corectarea deficitului excesiv, care va permite respectarea termenului din cadrul EDP cu o marjă suficientă în 2013. |
| --- | --- |

1.

Să pună în aplicare, în 2011, consolidarea planificată și să adopte măsuri compensatorii cu caracter permanent, după cum este necesar, în cazul unei scăderi a veniturilor sau al unor derapaje în materie de cheltuieli. Să adopte măsuri fiscale, așa cum au fost planificate în programul său de convergență pentru 2012, și să sprijine obiectivul pentru 2013 prin măsuri mai specifice; sub rezerva celor menționate anterior, să evite reducerea cheltuielilor care favorizează creșterea economică. Să îmbunătățească eficiența investițiilor publice și să iși continue eforturile de a exploata posibilitățile disponibile de creștere a veniturilor din impozitarea indirectă, să reducă impozitarea veniturilor salariale, să îmbunătățească respectarea normelor fiscale și să reducă evaziunea fiscală. Să asigure un efort fiscal mediu în perioada 2010-2013 de 1 % din PIB, în concordanță cu recomandările Consiliului privind corectarea deficitului excesiv, care va permite respectarea termenului din cadrul EDP cu o marjă suficientă în 2013.

| 2. | Să pună în aplicare reforma planificată a pensiilor pentru a îmbunătăți sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și pentru a asigura adecvarea viitoare a pensiilor. Eforturile suplimentare ar trebui să se concentreze asupra unor schimbări suplimentare aduse pilonului public, pentru a se asigura că sistemul nu va fi o sursă de dezechilibre în viitor, și asupra dezvoltării domeniului economiilor private. În ceea ce privește creșterea vârstei efective de pensionare, ar putea fi luate în considerare măsuri precum raportarea vârstei legale de pensionare la speranța de viață. Să se asigure că sistemul de finanțare avut în vedere atrage o participare largă și este conceput să asigure transparența cheltuielilor administrative și un nivel scăzut al acestora. |
| --- | --- |

2.

Să pună în aplicare reforma planificată a pensiilor pentru a îmbunătăți sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și pentru a asigura adecvarea viitoare a pensiilor. Eforturile suplimentare ar trebui să se concentreze asupra unor schimbări suplimentare aduse pilonului public, pentru a se asigura că sistemul nu va fi o sursă de dezechilibre în viitor, și asupra dezvoltării domeniului economiilor private. În ceea ce privește creșterea vârstei efective de pensionare, ar putea fi luate în considerare măsuri precum raportarea vârstei legale de pensionare la speranța de viață. Să se asigure că sistemul de finanțare avut în vedere atrage o participare largă și este conceput să asigure transparența cheltuielilor administrative și un nivel scăzut al acestora.

| 3. | Să crească participarea pe piața muncii prin reducerea obstacolelor pentru părinții cu copii mici la reintrarea pe piața muncii, prin creșterea disponibilității serviciilor de îngrijire a copiilor la prețuri accesibile, precum și a accesului la acestea. Să sporească atractivitatea și disponibilitatea unor forme mai flexibile de lucru, cum ar fi locurile de muncă cu fracțiune de normă. |
| --- | --- |

3.

Să crească participarea pe piața muncii prin reducerea obstacolelor pentru părinții cu copii mici la reintrarea pe piața muncii, prin creșterea disponibilității serviciilor de îngrijire a copiilor la prețuri accesibile, precum și a accesului la acestea. Să sporească atractivitatea și disponibilitatea unor forme mai flexibile de lucru, cum ar fi locurile de muncă cu fracțiune de normă.

| 4. | Să îmbunătățească performanța serviciului public de ocupare a forței de muncă în vederea creșterii calității și eficacității cursurilor de formare, a asistenței acordate în vederea găsirii unui loc de muncă și a serviciilor individualizate și prin corelarea finanțării programelor cu rezultatele acestora. În cooperare cu părțile interesate, să extindă programele de formare specifice prin includerea lucrătorilor în vârstă, a tinerilor, a persoanelor slab calificate și a altor grupuri vulnerabile. |
| --- | --- |

4.

Să îmbunătățească performanța serviciului public de ocupare a forței de muncă în vederea creșterii calității și eficacității cursurilor de formare, a asistenței acordate în vederea găsirii unui loc de muncă și a serviciilor individualizate și prin corelarea finanțării programelor cu rezultatele acestora. În cooperare cu părțile interesate, să extindă programele de formare specifice prin includerea lucrătorilor în vârstă, a tinerilor, a persoanelor slab calificate și a altor grupuri vulnerabile.

| 5. | Să adopte măsurile necesare îmbunătățirii calității serviciilor publice în domenii esențiale pentru mediul de afaceri. În acest context, să accelereze punerea în aplicare a strategiei anticorupție conform obiectivelor identificate, să adopte Legea funcției publice pentru a promova stabilitatea și o mai mare eficiență a administrației publice și să ia măsuri pentru abordarea problemei anonimatului acționarilor. |
| --- | --- |

5.

Să adopte măsurile necesare îmbunătățirii calității serviciilor publice în domenii esențiale pentru mediul de afaceri. În acest context, să accelereze punerea în aplicare a strategiei anticorupție conform obiectivelor identificate, să adopte Legea funcției publice pentru a promova stabilitatea și o mai mare eficiență a administrației publice și să ia măsuri pentru abordarea problemei anonimatului acționarilor.

| 6. | Să instituie un sistem transparent de evaluare a calității instituțiilor academice și să țină cont de el în finanțarea acestora, pentru a îmbunătăți rezultatele învățământului superior. |
| --- | --- |

6.

Să instituie un sistem transparent de evaluare a calității instituțiilor academice și să țină cont de el în finanțarea acestora, pentru a îmbunătăți rezultatele învățământului superior.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Prevăzut la articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

3

---

| 19.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 212/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 212/9

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă din 2011 al Germaniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2011-2014

2011/C 212/03

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate la elaborarea politicilor economice și de ocupare a forței de muncă la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate la elaborarea politicilor economice și de ocupare a forței de muncă la nivel național.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex ante integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex ante integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie 2011 și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității fiscale, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerii de noi eforturi pentru consolidarea creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete care să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență ale acestora, precum și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie 2011 și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității fiscale, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerii de noi eforturi pentru consolidarea creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete care să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență ale acestora, precum și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență ale acestora, precum și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5)

La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență ale acestora, precum și în programele naționale de reformă.

| (6) | La 27 aprilie 2011, Germania a prezentat Programul de stabilitate actualizat pentru perioada 2011-2015 și, la 7 aprilie 2011, Programul național de reformă din 2011. Cele două programe au fost evaluate în același timp, pentru a ține seama de legăturile dintre ele. |
| --- | --- |

(6)

La 27 aprilie 2011, Germania a prezentat Programul de stabilitate actualizat pentru perioada 2011-2015 și, la 7 aprilie 2011, Programul național de reformă din 2011. Cele două programe au fost evaluate în același timp, pentru a ține seama de legăturile dintre ele.

| (7) | Economia germană a intrat în perioada de criză de pe o poziție relativ solidă. Cu toate acestea, prăbușirea comerțului mondial s-a concretizat în colapsul exporturilor și investițiilor în 2009, astfel că PIB-ul real a cunoscut o contractare, fără precedent, de 4,7 %. Totuși, după o ușoară creștere, ocuparea forței de muncă a scăzut din nou începând cu sfârșitul lui 2009. Reziliența pieței muncii reflectă efectele benefice ale reformelor din trecut de facilitare a reducerii orelor lucrate și a subvențiilor pentru programul de lucru redus. Economia și-a revenit puternic din recesiune, în 2010 înregistrându-se o creștere a PIB-ului real de 3,6 %. Exporturile au recuperat în mare măsură declinul masiv înregistrat în 2009 și s-a deschis calea unei relansări mai ample, care conduce în același timp la diminuarea excedentului de cont curent. Competitivitatea economiei a continuat să se îmbunătățească prin comparație cu cele mai multe dintre celelalte state membre din zona euro. Bugetul public general a trecut de la o poziție echilibrată la un deficit de 3 % din PIB în 2009, ca urmare a utilizării depline a stabilizatorilor automați și a măsurilor discreționare în scopul contracarării recesiunii economice. Redresarea economică a contribuit la limitarea deficitului în 2010 (3,3 % din PIB) în pofida continuării măsurilor considerabile de stimulare fiscală și de sprijinire a pieței financiare. |
| --- | --- |

(7)

Economia germană a intrat în perioada de criză de pe o poziție relativ solidă. Cu toate acestea, prăbușirea comerțului mondial s-a concretizat în colapsul exporturilor și investițiilor în 2009, astfel că PIB-ul real a cunoscut o contractare, fără precedent, de 4,7 %. Totuși, după o ușoară creștere, ocuparea forței de muncă a scăzut din nou începând cu sfârșitul lui 2009. Reziliența pieței muncii reflectă efectele benefice ale reformelor din trecut de facilitare a reducerii orelor lucrate și a subvențiilor pentru programul de lucru redus. Economia și-a revenit puternic din recesiune, în 2010 înregistrându-se o creștere a PIB-ului real de 3,6 %. Exporturile au recuperat în mare măsură declinul masiv înregistrat în 2009 și s-a deschis calea unei relansări mai ample, care conduce în același timp la diminuarea excedentului de cont curent. Competitivitatea economiei a continuat să se îmbunătățească prin comparație cu cele mai multe dintre celelalte state membre din zona euro. Bugetul public general a trecut de la o poziție echilibrată la un deficit de 3 % din PIB în 2009, ca urmare a utilizării depline a stabilizatorilor automați și a măsurilor discreționare în scopul contracarării recesiunii economice. Redresarea economică a contribuit la limitarea deficitului în 2010 (3,3 % din PIB) în pofida continuării măsurilor considerabile de stimulare fiscală și de sprijinire a pieței financiare.

| (8) | Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de stabilitate actualizat, avizul Consiliului este că scenariul macroeconomic pe care se bazează programul este prudent pentru 2011 și plauzibil pentru perioada următoare, în conformitate cu evaluarea din previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2011. Programul de stabilitate preconizează că PIB-ul real va crește cu 2,3 % în 2011, înainte de a scădea la 1,8 % în 2012 și la o valoare medie de 1,5 % în 2013-2015. Programul de stabilitate are în vedere aducerea deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB deja în 2011, cu doi ani înainte de termenul stabilit de Consiliu, și realizarea de noi progrese în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu (OTM) de a avea un deficit de 0,5 % în termeni structurali, în 2014. Ca urmare a corectării preconizate a deficitului excesiv, ritmul de ajustare în vederea atingerii OTM stabilit de Programul de stabilitate scade sub valoarea de referință de 0,5 % din PIB în 2013 și 2014. Ponderea datoriei în PIB a crescut cu aproape 10 puncte procentuale în 2010 (3), dar se preconizează că aceasta va începe să scadă în 2011, pentru a atinge 75,5 % din PIB până în 2015, rămânând astfel peste valoarea de referință prevăzută în tratat. Riscurile legate de proiecțiile bugetare par să fie, în general, echilibrate pentru 2011, însă, ulterior, rezultatele ar putea fi mai slabe decât cele preconizate, deoarece este posibil ca unele economii să nu se materializeze conform așteptărilor. Anumite măsuri fac încă obiectul dezbaterii (de exemplu, impozitarea operațiunilor financiare și a energiei), în timp ce altele trebuie specificate (de exemplu, îmbunătățirea eficienței în administrația publică). În plus, nu se poate exclude eventualitatea unor măsuri financiare suplimentare de sprijinire a pieței. Potrivit celei mai recente evaluări de către Comisie, riscurile legate de sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie de nivel mediu. |
| --- | --- |

(8)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de stabilitate actualizat, avizul Consiliului este că scenariul macroeconomic pe care se bazează programul este prudent pentru 2011 și plauzibil pentru perioada următoare, în conformitate cu evaluarea din previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2011. Programul de stabilitate preconizează că PIB-ul real va crește cu 2,3 % în 2011, înainte de a scădea la 1,8 % în 2012 și la o valoare medie de 1,5 % în 2013-2015. Programul de stabilitate are în vedere aducerea deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB deja în 2011, cu doi ani înainte de termenul stabilit de Consiliu, și realizarea de noi progrese în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu (OTM) de a avea un deficit de 0,5 % în termeni structurali, în 2014. Ca urmare a corectării preconizate a deficitului excesiv, ritmul de ajustare în vederea atingerii OTM stabilit de Programul de stabilitate scade sub valoarea de referință de 0,5 % din PIB în 2013 și 2014. Ponderea datoriei în PIB a crescut cu aproape 10 puncte procentuale în 2010 (3), dar se preconizează că aceasta va începe să scadă în 2011, pentru a atinge 75,5 % din PIB până în 2015, rămânând astfel peste valoarea de referință prevăzută în tratat. Riscurile legate de proiecțiile bugetare par să fie, în general, echilibrate pentru 2011, însă, ulterior, rezultatele ar putea fi mai slabe decât cele preconizate, deoarece este posibil ca unele economii să nu se materializeze conform așteptărilor. Anumite măsuri fac încă obiectul dezbaterii (de exemplu, impozitarea operațiunilor financiare și a energiei), în timp ce altele trebuie specificate (de exemplu, îmbunătățirea eficienței în administrația publică). În plus, nu se poate exclude eventualitatea unor măsuri financiare suplimentare de sprijinire a pieței. Potrivit celei mai recente evaluări de către Comisie, riscurile legate de sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie de nivel mediu.

| (9) | Deoarece reforma recentă a sistemului de sănătate a introdus măsuri în vederea limitării creșterii cheltuielilor, în principal, în 2011 și 2012, întreprinderea de noi măsuri, destinate sporirii eficienței cheltuielilor publice în domeniul sănătății și al îngrijirilor de lungă durată, ar contribui la sprijinirea traiectoriei de consolidare preconizate. În același timp, menținerea unei traiectorii de consolidare orientate puternic către creștere, inclusiv prin garantarea unor cheltuieli corespunzătoare pentru educație, ar contribui la consolidarea potențialului de creștere pe termen lung. |
| --- | --- |

(9)

Deoarece reforma recentă a sistemului de sănătate a introdus măsuri în vederea limitării creșterii cheltuielilor, în principal, în 2011 și 2012, întreprinderea de noi măsuri, destinate sporirii eficienței cheltuielilor publice în domeniul sănătății și al îngrijirilor de lungă durată, ar contribui la sprijinirea traiectoriei de consolidare preconizate. În același timp, menținerea unei traiectorii de consolidare orientate puternic către creștere, inclusiv prin garantarea unor cheltuieli corespunzătoare pentru educație, ar contribui la consolidarea potențialului de creștere pe termen lung.

| (10) | Deși cadrul bugetar german a fost consolidat în mod semnificativ prin introducerea unei norme bugetare constituționale, prin crearea Consiliului de stabilitate și a sistemului de avertizare rapidă pentru prevenirea dificultăților bugetare, norma bugetară mai trebuie încă aplicată pe deplin la nivelul landurilor. Consolidarea în continuare a mecanismului de monitorizare și de sancționare aferent acesteia ar crește credibilitatea de ansamblu a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(10)

Deși cadrul bugetar german a fost consolidat în mod semnificativ prin introducerea unei norme bugetare constituționale, prin crearea Consiliului de stabilitate și a sistemului de avertizare rapidă pentru prevenirea dificultăților bugetare, norma bugetară mai trebuie încă aplicată pe deplin la nivelul landurilor. Consolidarea în continuare a mecanismului de monitorizare și de sancționare aferent acesteia ar crește credibilitatea de ansamblu a finanțelor publice.

| (11) | Criza a revelat vulnerabilități grave în sectorul bancar. Pierderile și deprecierile considerabile rezultate din investițiile internaționale în împrumuturi subprime și în mijloace fixe au slăbit baza de capital a anumitor bănci și au făcut necesară intervenția substanțială a statului. Totodată, criza a pus în evidență deficiențele anumitor bănci ale landurilor (Landsbanken), care sufereau deja, înaintea crizei, de pe urma lipsei unor structuri eficace de management al riscurilor și a absenței unui model de afaceri viabil. Continuarea reformei sectorului bancar, inclusiv restructurarea acelor Landsbanken care necesită un model de afaceri viabil și finanțat în mod corespunzător și întărirea cadrului de reglementare și supraveghere, ar ajuta la menținerea stabilității sectorului financiar și ar asigura, totodată, alocarea mai eficientă a economiilor interne, ca o modalitate de sprijinire a cererii și a investițiilor. |
| --- | --- |

(11)

Criza a revelat vulnerabilități grave în sectorul bancar. Pierderile și deprecierile considerabile rezultate din investițiile internaționale în împrumuturi subprime și în mijloace fixe au slăbit baza de capital a anumitor bănci și au făcut necesară intervenția substanțială a statului. Totodată, criza a pus în evidență deficiențele anumitor bănci ale landurilor (Landsbanken), care sufereau deja, înaintea crizei, de pe urma lipsei unor structuri eficace de management al riscurilor și a absenței unui model de afaceri viabil. Continuarea reformei sectorului bancar, inclusiv restructurarea acelor Landsbanken care necesită un model de afaceri viabil și finanțat în mod corespunzător și întărirea cadrului de reglementare și supraveghere, ar ajuta la menținerea stabilității sectorului financiar și ar asigura, totodată, alocarea mai eficientă a economiilor interne, ca o modalitate de sprijinire a cererii și a investițiilor.

| (12) | Potențialul de creștere și competitivitatea structurală a economiei germane depind în mare măsură de existența unei forțe de muncă bine educate și calificate, însă lipsa de forță de muncă ar putea deveni presantă, date fiind evoluțiile demografice. Acest lucru subliniază importanța utilizării la maximum a potențialului forței de muncă prin eliminarea obstacolelor în calea participării la piața muncii a unor grupuri specifice (lucrători în vârstă, femei, lucrători slab calificați, resortisanți ai unor țări care nu sunt membre UE) și prin continuarea dezvoltării capitalului uman. Soluționarea problemei sarcinii fiscale, care rămâne împovărătoare, în special pentru cei cu venituri mici și medii, ar ameliora stimulentele pentru muncă, și ar permite, în același timp, reflectarea, într-o măsură mai mare, a creșterilor salariale în creșterea veniturilor și a cererii interne. Rata marginală ridicată de impozitare a veniturilor pentru a doua persoană care contribuie la venitul familiei datorată impozitării în comun a cuplurilor creează obstacole pentru forța de muncă. „Faktorverfahren” introdus în 2009 permite sarcinii fiscale lunare individuale să reflecte venitul personal al fiecărui individ, câtă vreme sarcina fiscală anuală în ansamblu ar rămâne neschimbată. Efectele acestei reforme asupra participării pe piața forței de muncă ar trebui să fie monitorizate. În acest context, ar putea fi necesare măsuri suplimentare pentru a reduce posibilele obstacole rămase în calea forței de muncă. O mai mare disponibilitate a facilităților de îngrijire a copiilor ar contribui, de asemenea, la îmbunătățirea proporției, încă scăzute, de femei care muncesc cu normă întreagă. Mai mult, creșterea numărului de persoane cu calificări obținute prin absolvirea unei forme de învățământ profesional ar putea îmbunătăți perspectivele pe piața muncii ale lucrătorilor slab calificați. |
| --- | --- |

(12)

Potențialul de creștere și competitivitatea structurală a economiei germane depind în mare măsură de existența unei forțe de muncă bine educate și calificate, însă lipsa de forță de muncă ar putea deveni presantă, date fiind evoluțiile demografice. Acest lucru subliniază importanța utilizării la maximum a potențialului forței de muncă prin eliminarea obstacolelor în calea participării la piața muncii a unor grupuri specifice (lucrători în vârstă, femei, lucrători slab calificați, resortisanți ai unor țări care nu sunt membre UE) și prin continuarea dezvoltării capitalului uman. Soluționarea problemei sarcinii fiscale, care rămâne împovărătoare, în special pentru cei cu venituri mici și medii, ar ameliora stimulentele pentru muncă, și ar permite, în același timp, reflectarea, într-o măsură mai mare, a creșterilor salariale în creșterea veniturilor și a cererii interne. Rata marginală ridicată de impozitare a veniturilor pentru a doua persoană care contribuie la venitul familiei datorată impozitării în comun a cuplurilor creează obstacole pentru forța de muncă. „Faktorverfahren” introdus în 2009 permite sarcinii fiscale lunare individuale să reflecte venitul personal al fiecărui individ, câtă vreme sarcina fiscală anuală în ansamblu ar rămâne neschimbată. Efectele acestei reforme asupra participării pe piața forței de muncă ar trebui să fie monitorizate. În acest context, ar putea fi necesare măsuri suplimentare pentru a reduce posibilele obstacole rămase în calea forței de muncă. O mai mare disponibilitate a facilităților de îngrijire a copiilor ar contribui, de asemenea, la îmbunătățirea proporției, încă scăzute, de femei care muncesc cu normă întreagă. Mai mult, creșterea numărului de persoane cu calificări obținute prin absolvirea unei forme de învățământ profesional ar putea îmbunătăți perspectivele pe piața muncii ale lucrătorilor slab calificați.

| (13) | Germania a luat recent decizii îndrăznețe cu privire la viitorul său mix energetic. Punerea în aplicare a „conceptului energetic” va produce o transformare fundamentală în domeniul aprovizionării cu energie și va avea implicații asupra prețurilor energiei și a competitivității economiei pe termen mediu și lung. Prin urmare, rentabilitatea ar trebui să fie principiul director esențial pentru punerea în aplicare a „conceptului energetic”, bazat pe consumul eficient de energie, pe scheme de sprijin rentabile și pe rețele electrice adecvate pentru energia din surse regenerabile și pe piețe energetice competitive. |
| --- | --- |

(13)

Germania a luat recent decizii îndrăznețe cu privire la viitorul său mix energetic. Punerea în aplicare a „conceptului energetic” va produce o transformare fundamentală în domeniul aprovizionării cu energie și va avea implicații asupra prețurilor energiei și a competitivității economiei pe termen mediu și lung. Prin urmare, rentabilitatea ar trebui să fie principiul director esențial pentru punerea în aplicare a „conceptului energetic”, bazat pe consumul eficient de energie, pe scheme de sprijin rentabile și pe rețele electrice adecvate pentru energia din surse regenerabile și pe piețe energetice competitive.

| (14) | Stimularea concurenței în sectorul serviciilor ar stimula creșterea productivității și ar sprijini cererea internă. Creșterea mai dinamică a sectorului serviciilor ar putea contribui, de asemenea, la lărgirea bazei de creștere a cererii și ofertei în Germania. În pofida progreselor semnificative din ultimii ani, determinate de punerea în aplicare a directivei privind serviciile, pare să existe o marjă pentru a reduce și mai mult barierele la intrarea și la ieșirea de pe piață a întreprinderilor, în special prin simplificarea în continuare a sistemului de licențe și autorizații, precum și simplificarea reglementărilor privind exercitarea anumitor servicii profesionale. Ar trebui să fie analizată justificarea și adecvarea reglementărilor privind anumite meserii. Cu privire la serviciile sectoriale bazate pe rețele, ar putea fi ameliorată, în special, concurența în sectorul feroviar. Consolidarea rolului de supraveghere al Agenției federale a rețelelor și deschiderea infrastructurii de vânzări și bilete către concurenți ar favoriza concurența pe termen scurt. |
| --- | --- |

(14)

Stimularea concurenței în sectorul serviciilor ar stimula creșterea productivității și ar sprijini cererea internă. Creșterea mai dinamică a sectorului serviciilor ar putea contribui, de asemenea, la lărgirea bazei de creștere a cererii și ofertei în Germania. În pofida progreselor semnificative din ultimii ani, determinate de punerea în aplicare a directivei privind serviciile, pare să existe o marjă pentru a reduce și mai mult barierele la intrarea și la ieșirea de pe piață a întreprinderilor, în special prin simplificarea în continuare a sistemului de licențe și autorizații, precum și simplificarea reglementărilor privind exercitarea anumitor servicii profesionale. Ar trebui să fie analizată justificarea și adecvarea reglementărilor privind anumite meserii. Cu privire la serviciile sectoriale bazate pe rețele, ar putea fi ameliorată, în special, concurența în sectorul feroviar. Consolidarea rolului de supraveghere al Agenției federale a rețelelor și deschiderea infrastructurii de vânzări și bilete către concurenți ar favoriza concurența pe termen scurt.

| (15) | Realizarea de noi reforme pentru îmbunătățirea accesibilității și a calității sistemului de învățământ și de formare profesională va avea un rol-cheie pentru garantarea unei oferte de mână de lucru calificată corespunzător, inclusiv din perspectiva evoluțiilor demografice. Se previzionează o penurie de mână de lucru cu calificare medie și, îndeosebi, înaltă, în special în domenii cum sunt matematica, știința și tehnologia. Nivelul de studii al tinerilor din Germania, atât în învățământul secundar superior, cât și în cel terțiar, se situează sub media din UE. Creșterea disponibilității învățământului preșcolar și a programelor prelungite în școli, precum și facilitarea tranziției între diferitele componente ale sistemului școlar pot îmbunătăți rezultatele școlare. |
| --- | --- |

(15)

Realizarea de noi reforme pentru îmbunătățirea accesibilității și a calității sistemului de învățământ și de formare profesională va avea un rol-cheie pentru garantarea unei oferte de mână de lucru calificată corespunzător, inclusiv din perspectiva evoluțiilor demografice. Se previzionează o penurie de mână de lucru cu calificare medie și, îndeosebi, înaltă, în special în domenii cum sunt matematica, știința și tehnologia. Nivelul de studii al tinerilor din Germania, atât în învățământul secundar superior, cât și în cel terțiar, se situează sub media din UE. Creșterea disponibilității învățământului preșcolar și a programelor prelungite în școli, precum și facilitarea tranziției între diferitele componente ale sistemului școlar pot îmbunătăți rezultatele școlare.

| (16) | Germania și-a luat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Pe partea bugetară, angajamentele vizează corectarea deficitului excesiv încă din 2011 și atingerea deplină a obiectivelor prevăzute de norma bugetară națională în 2011-2012. În scopul consolidării stabilității financiare, măsurile includ reglementarea și supravegherea eficientă a pieței de capital. Măsurile privind ocuparea forței de muncă se concentrează pe participarea pe piața muncii (reforma instrumentelor active pe piața muncii, integrarea sporită a specialiștilor cu calificări în străinătate și integrarea migranților) și pe educație (Pactul privind învățământul de bază). Măsurile privind competitivitatea se concentrează pe sectoarele bazate pe rețele, pe energie și pe sectorul serviciilor (respectiv Agenția privind transparența pieței pentru sectorul energiei electrice și al gazului, un program privind electromobilitatea și creșterea finanțării pentru infrastructurile de transporturi), precum și pe educație (Inițiativa pentru excelență de promovare a instituțiilor de învățământ superior și finanțarea pactului universitar). Aceste angajamente se referă la cele patru domenii ale pactului. Acestea reflectă în mare măsură agenda mai largă de reforme definită în Programul de stabilitate și în Programul național de reformă. Cu toate acestea, mai multe domenii de politică nu sunt vizate de angajamentele din cadrul pactului (de exemplu, restructurarea Landesbanken sau sarcina fiscală asupra veniturilor salariale) sau sunt doar amintite (deschiderea către o concurență sporită a sectorului serviciilor și a sectoarelor bazate pe rețele). Angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus au fost evaluate și luate în considerare în recomandări. |
| --- | --- |

(16)

Germania și-a luat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Pe partea bugetară, angajamentele vizează corectarea deficitului excesiv încă din 2011 și atingerea deplină a obiectivelor prevăzute de norma bugetară națională în 2011-2012. În scopul consolidării stabilității financiare, măsurile includ reglementarea și supravegherea eficientă a pieței de capital. Măsurile privind ocuparea forței de muncă se concentrează pe participarea pe piața muncii (reforma instrumentelor active pe piața muncii, integrarea sporită a specialiștilor cu calificări în străinătate și integrarea migranților) și pe educație (Pactul privind învățământul de bază). Măsurile privind competitivitatea se concentrează pe sectoarele bazate pe rețele, pe energie și pe sectorul serviciilor (respectiv Agenția privind transparența pieței pentru sectorul energiei electrice și al gazului, un program privind electromobilitatea și creșterea finanțării pentru infrastructurile de transporturi), precum și pe educație (Inițiativa pentru excelență de promovare a instituțiilor de învățământ superior și finanțarea pactului universitar). Aceste angajamente se referă la cele patru domenii ale pactului. Acestea reflectă în mare măsură agenda mai largă de reforme definită în Programul de stabilitate și în Programul național de reformă. Cu toate acestea, mai multe domenii de politică nu sunt vizate de angajamentele din cadrul pactului (de exemplu, restructurarea Landesbanken sau sarcina fiscală asupra veniturilor salariale) sau sunt doar amintite (deschiderea către o concurență sporită a sectorului serviciilor și a sectoarelor bazate pe rețele). Angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus au fost evaluate și luate în considerare în recomandări.

| (17) | Comisia a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă ale Germaniei, inclusiv angajamentele asumate de aceasta în cadrul Pactului Euro Plus. Comisia a luat în considerare nu doar relevanța acestora pentru o politică socioeconomică și bugetară sustenabilă în Germania, dar și conformitatea lor cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Din această perspectivă, Comisia consideră că strategia bugetară a Germaniei trebuie să fie transpusă în practică în forma prevăzută. Ulterior ar trebui să se asigure, de asemenea, un efort de ajustare structurală adecvat a OTM, menținând în același timp o consolidare care să încurajeze creșterea. Viitoarele măsuri în perioada 2011-2012 ar trebui să se concentreze pe garantarea stabilității sistemului financiar (de exemplu, prin restructurarea Landesbanken) și pe consolidarea surselor interne de creștere, printr-o participare mai importantă pe piața muncii prin reducerea sarcinii fiscale asupra veniturilor salariale, prin îmbunătățirea accesibilității și a calității educației, precum și prin deschiderea sectorului serviciilor, a meseriilor și profesiilor și a sectoarelor bazate pe rețele către o concurență sporită. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă ale Germaniei, inclusiv angajamentele asumate de aceasta în cadrul Pactului Euro Plus. Comisia a luat în considerare nu doar relevanța acestora pentru o politică socioeconomică și bugetară sustenabilă în Germania, dar și conformitatea lor cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Din această perspectivă, Comisia consideră că strategia bugetară a Germaniei trebuie să fie transpusă în practică în forma prevăzută. Ulterior ar trebui să se asigure, de asemenea, un efort de ajustare structurală adecvat a OTM, menținând în același timp o consolidare care să încurajeze creșterea. Viitoarele măsuri în perioada 2011-2012 ar trebui să se concentreze pe garantarea stabilității sistemului financiar (de exemplu, prin restructurarea Landesbanken) și pe consolidarea surselor interne de creștere, printr-o participare mai importantă pe piața muncii prin reducerea sarcinii fiscale asupra veniturilor salariale, prin îmbunătățirea accesibilității și a calității educației, precum și prin deschiderea sectorului serviciilor, a meseriilor și profesiilor și a sectoarelor bazate pe rețele către o concurență sporită.

| (18) | În considerarea prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene din 2 decembrie 2009, Consiliul a examinat Programul de stabilitate actualizat în 2011 al Germaniei, iar avizul său (4) se reflectă în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Germaniei, |
| --- | --- |

(18)

În considerarea prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene din 2 decembrie 2009, Consiliul a examinat Programul de stabilitate actualizat în 2011 al Germaniei, iar avizul său (4) se reflectă în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Germaniei,

RECOMANDĂ ca Germania să întreprindă acțiuni în perioada 2011-2012, astfel încât:

| 1. | Să pună în aplicare strategia bugetară pentru anul 2012 și ulterior, conform planificării, în același timp reducând rata ridicată a datoriei publice, în concordanță cu recomandările Consiliului privind procedura deficitului excesiv. Ulterior, să asigure un efort de ajustare structurală adecvat în vederea obiectivului pe termen mediu. Să finalizeze aplicarea normei bugetare la nivelul landurilor și să consolideze în continuare mecanismul de monitorizare și sancționare aferent acesteia. Să mențină o traiectorie de consolidare care să încurajeze creșterea, în special prin garantarea unor cheltuieli corespunzătoare pentru educație și prin sporirea în continuare a eficienței cheltuielilor publice în domeniul sănătății și al îngrijirii pe termen lung. |
| --- | --- |

1.

Să pună în aplicare strategia bugetară pentru anul 2012 și ulterior, conform planificării, în același timp reducând rata ridicată a datoriei publice, în concordanță cu recomandările Consiliului privind procedura deficitului excesiv. Ulterior, să asigure un efort de ajustare structurală adecvat în vederea obiectivului pe termen mediu. Să finalizeze aplicarea normei bugetare la nivelul landurilor și să consolideze în continuare mecanismul de monitorizare și sancționare aferent acesteia. Să mențină o traiectorie de consolidare care să încurajeze creșterea, în special prin garantarea unor cheltuieli corespunzătoare pentru educație și prin sporirea în continuare a eficienței cheltuielilor publice în domeniul sănătății și al îngrijirii pe termen lung.

| 2. | Să soluționeze deficiențele structurale din sectorul financiar, în special prin restructurarea acelor Landesbanken care au nevoie de un model de afaceri viabil și finanțat corespunzător. |
| --- | --- |

2.

Să soluționeze deficiențele structurale din sectorul financiar, în special prin restructurarea acelor Landesbanken care au nevoie de un model de afaceri viabil și finanțat corespunzător.

| 3. | Să sporească participarea pe piața muncii printr-un acces mai bun și echitabil la sistemele de educație și formare profesională și prin viitoare măsuri de reducere a sarcinii fiscale într-o manieră neutră din punct de vedere bugetar și să amelioreze stimulentele pentru muncă în cazul persoanelor cu perspective reduse de venit. Să sporească numărul de facilități de îngrijire a copiilor cu program normal și a școlilor cu program prelungit. Să urmărească atent efectele recentelor măsuri de reformă care urmăresc reducerea obstacolelor fiscale pentru cea de a doua persoană care contribuie la venitul familiei și să ia măsuri suplimentare în cazul în care obstacolele rămân. |
| --- | --- |

3.

Să sporească participarea pe piața muncii printr-un acces mai bun și echitabil la sistemele de educație și formare profesională și prin viitoare măsuri de reducere a sarcinii fiscale într-o manieră neutră din punct de vedere bugetar și să amelioreze stimulentele pentru muncă în cazul persoanelor cu perspective reduse de venit. Să sporească numărul de facilități de îngrijire a copiilor cu program normal și a școlilor cu program prelungit. Să urmărească atent efectele recentelor măsuri de reformă care urmăresc reducerea obstacolelor fiscale pentru cea de a doua persoană care contribuie la venitul familiei și să ia măsuri suplimentare în cazul în care obstacolele rămân.

| 4. | Să elimine restricțiile nejustificate pentru anumite servicii profesionale și pentru anumite meserii. În scopul îmbunătățirii concurenței în sectoarele bazate pe rețele, să consolideze rolul de supraveghere al Agenției federale a rețelelor în sectorul feroviar; și, în contextul „conceptului energetic național” anunțat, să se concentreze pe îmbunătățirea rentabilității pe termen lung a legii energiei din surse regenerabile, pe asigurarea unei independențe reale a producției de energie de transportul acesteia, precum și pe îmbunătățirea interconexiunilor transfrontaliere. |
| --- | --- |

4.

Să elimine restricțiile nejustificate pentru anumite servicii profesionale și pentru anumite meserii. În scopul îmbunătățirii concurenței în sectoarele bazate pe rețele, să consolideze rolul de supraveghere al Agenției federale a rețelelor în sectorul feroviar; și, în contextul „conceptului energetic național” anunțat, să se concentreze pe îmbunătățirea rentabilității pe termen lung a legii energiei din surse regenerabile, pe asigurarea unei independențe reale a producției de energie de transportul acesteia, precum și pe îmbunătățirea interconexiunilor transfrontaliere.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  „Saltul” din 2010 a fost cauzat în mare parte de faptul că două bănci cu probleme au transferat activele depreciate băncilor lor „rele” (bad banks), care sunt clasificate în sectorul administrației publice. În conformitate cu orientările Eurostat privind regulile contabile pentru entitățile cărora li se transferă activele depreciate, pasivele corespunzătoare ale acestor entități au avut un impact direct asupra nivelului datoriei.

3

bad banks

(4)  Prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

4

---

| 19.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 212/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 212/13

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă din 2011 al Țărilor de Jos și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2011-2015

2011/C 212/04

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind Orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de aceste orientări integrate la elaborarea politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind Orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de aceste orientări integrate la elaborarea politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima Analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex ante integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima Analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex ante integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru consolidarea bugetară și reforma structurală (în concordanță cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerii de noi eforturi pentru consolidarea creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru consolidarea bugetară și reforma structurală (în concordanță cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerii de noi eforturi pentru consolidarea creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5)

La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (6) | La 29 aprilie 2011, Țările de Jos și-au prezentat Programul de stabilitate actualizat pentru 2011, care se referă la perioada 2011-2015, alături de Programul național de reformă 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(6)

La 29 aprilie 2011, Țările de Jos și-au prezentat Programul de stabilitate actualizat pentru 2011, care se referă la perioada 2011-2015, alături de Programul național de reformă 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (7) | În ciuda unor rezultate anterioare solide, odată cu intensificarea crizei, economia olandeză a avut mult de suferit din cauza caracterului său deschis. În 2009, PIB-ul real s-a contractat cu aproape 4 %. Redresarea a început în a doua jumătate a anului 2009, determinată de creșterea cererii externe, și a devenit din ce în ce mai dinamică în prima jumătate a anului 2010, având drept rezultat creșterea PIB-ului cu 1,8 %. Impactul crizei asupra pieței muncii a fost relativ limitat. Se estimează că, în următorii doi ani, șomajul va scădea treptat de la 4,5 % în 2010 la 4 % în 2012. Criza a avut efecte puternice asupra finanțelor publice ale Țărilor de Jos; astfel, deficitul public a atins 5,5 % din PIB în 2009 și 5,4 % în 2010. Operațiunile guvernului de susținere a instituțiilor financiare și de stabilizare a piețelor financiare au determinat creșterea ponderii datoriei publice în PIB cu 15 puncte procentuale, atingând 60,8 % din PIB în 2009. |
| --- | --- |

(7)

În ciuda unor rezultate anterioare solide, odată cu intensificarea crizei, economia olandeză a avut mult de suferit din cauza caracterului său deschis. În 2009, PIB-ul real s-a contractat cu aproape 4 %. Redresarea a început în a doua jumătate a anului 2009, determinată de creșterea cererii externe, și a devenit din ce în ce mai dinamică în prima jumătate a anului 2010, având drept rezultat creșterea PIB-ului cu 1,8 %. Impactul crizei asupra pieței muncii a fost relativ limitat. Se estimează că, în următorii doi ani, șomajul va scădea treptat de la 4,5 % în 2010 la 4 % în 2012. Criza a avut efecte puternice asupra finanțelor publice ale Țărilor de Jos; astfel, deficitul public a atins 5,5 % din PIB în 2009 și 5,4 % în 2010. Operațiunile guvernului de susținere a instituțiilor financiare și de stabilizare a piețelor financiare au determinat creșterea ponderii datoriei publice în PIB cu 15 puncte procentuale, atingând 60,8 % din PIB în 2009.

| (8) | Pe baza evaluării Programului de stabilitate actualizat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul este de părere că scenariul macroeconomic pe care se bazează proiecțiile bugetare prezentate în Programul de stabilitate este plauzibil. Comparativ cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2011, Programul de stabilitate are la bază previziuni ceva mai prudente referitoare la creștere pentru 2011 și 2012. Programul de stabilitate vizează reducerea deficitului public sub valoarea de referință de 3 % în 2012, respectiv cu un an înainte de termenul stabilit în cadrul procedurii de deficit excesiv. Pornind de la cifrele prezentate în Programul de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM), și anume o valoare a deficitului structural de 0,5 % din PIB, va fi aproape atins până la finalul perioadei la care se referă Programul de stabilitate, având în vedere că soldul structural calculat de Comisie va ajunge la – 0,8 % din PIB în 2015. Strategia bugetară este susținută în totalitate de măsuri suficient de detaliate până în 2015, însă punerea lor în aplicare poate fi afectată de anumite riscuri, în principal legate de capacitatea de contrabalansare a depășirilor din sectorul sănătății și de monitorizare a cheltuielilor administrațiilor locale. Efortul bugetar anual mediu este de 0,75 % din PIB în perioada 2011-2013, în conformitate cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 formulată în temeiul procedurii de deficit excesiv. Pentru anii ulteriori termenului de corectare a deficitului excesiv (2014 și 2015), soldul structural recalculat trebuie să se îmbunătățească cu 0,25 % în 2014 și cu 0,5 % în 2015, așadar ușor sub valoarea de 0,5 % cerută pentru îmbunătățirea soldului structural până la atingerea OTM. |
| --- | --- |

(8)

Pe baza evaluării Programului de stabilitate actualizat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul este de părere că scenariul macroeconomic pe care se bazează proiecțiile bugetare prezentate în Programul de stabilitate este plauzibil. Comparativ cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2011, Programul de stabilitate are la bază previziuni ceva mai prudente referitoare la creștere pentru 2011 și 2012. Programul de stabilitate vizează reducerea deficitului public sub valoarea de referință de 3 % în 2012, respectiv cu un an înainte de termenul stabilit în cadrul procedurii de deficit excesiv. Pornind de la cifrele prezentate în Programul de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM), și anume o valoare a deficitului structural de 0,5 % din PIB, va fi aproape atins până la finalul perioadei la care se referă Programul de stabilitate, având în vedere că soldul structural calculat de Comisie va ajunge la – 0,8 % din PIB în 2015. Strategia bugetară este susținută în totalitate de măsuri suficient de detaliate până în 2015, însă punerea lor în aplicare poate fi afectată de anumite riscuri, în principal legate de capacitatea de contrabalansare a depășirilor din sectorul sănătății și de monitorizare a cheltuielilor administrațiilor locale. Efortul bugetar anual mediu este de 0,75 % din PIB în perioada 2011-2013, în conformitate cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 formulată în temeiul procedurii de deficit excesiv. Pentru anii ulteriori termenului de corectare a deficitului excesiv (2014 și 2015), soldul structural recalculat trebuie să se îmbunătățească cu 0,25 % în 2014 și cu 0,5 % în 2015, așadar ușor sub valoarea de 0,5 % cerută pentru îmbunătățirea soldului structural până la atingerea OTM.

| (9) | Consolidarea bugetară planificată și pusă în aplicare de autoritățile olandeze se bazează în mare măsură pe reduceri mai ales ale cheltuielilor structurale, în valoare de aproximativ 3 % din PIB până la finalului perioadei acoperite de Programul de stabilitate (2015) comparativ cu scenariul de bază. Traiectoria de ajustare rezultată prevede reducerea deficitului public de la 3,8 % din PIB în 2011 la 2,4 % din PIB în 2012, urmată de reduceri anuale de circa 0,5 % în perioada 2013-2015. Țările de Jos sunt ferm hotărâte să realizeze aceste obiective. Anumite domenii de politică generatoare de creștere, cum ar fi învățământul, vor fi scutite de reducerile bugetare; astfel, nu se va compromite potențialul viitor de creștere economică și se va da un impuls eforturilor de corecție sustenabilă a deficitului excesiv. |
| --- | --- |

(9)

Consolidarea bugetară planificată și pusă în aplicare de autoritățile olandeze se bazează în mare măsură pe reduceri mai ales ale cheltuielilor structurale, în valoare de aproximativ 3 % din PIB până la finalului perioadei acoperite de Programul de stabilitate (2015) comparativ cu scenariul de bază. Traiectoria de ajustare rezultată prevede reducerea deficitului public de la 3,8 % din PIB în 2011 la 2,4 % din PIB în 2012, urmată de reduceri anuale de circa 0,5 % în perioada 2013-2015. Țările de Jos sunt ferm hotărâte să realizeze aceste obiective. Anumite domenii de politică generatoare de creștere, cum ar fi învățământul, vor fi scutite de reducerile bugetare; astfel, nu se va compromite potențialul viitor de creștere economică și se va da un impuls eforturilor de corecție sustenabilă a deficitului excesiv.

| (10) | Alături de consolidarea pe termen scurt, printre principalele provocări se numără îmbunătățirea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, afectată de creșterea semnificativă a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației. Costul pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează, fără echivoc, deasupra mediei din UE, cu precădere în ceea ce privește îngrijirile pe termen lung și pensiile. Creșterea preconizată a cheltuielilor aferente îngrijirilor pe termen lung este cea mai mare din Europa, după cum reiese din Raportul Comisiei din 2009 privind îmbătrânirea populației. Principala cauză a acestei situații este existența în Țările de Jos a unui sistem deja extins de îngrijiri formale pe termen lung (de exemplu, asigurări publice pe termen lung care acoperă îngrijiri personale, asistență medicală, ajutor, tratament și spitalizare), în timp ce îngrijirile informale joacă un rol mai puțin important. În conformitate cu ultima evaluare a Comisiei, riscurile în ceea ce privește sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie ridicate. În afară de planurile sale de consolidare, Guvernul Țărilor de Jos a transmis parlamentului măsuri care vor contribui la atingerea sustenabilității pe termen lung, inclusiv privind o creștere a vârstei legale de pensionare, care nu au fost încă adoptate. |
| --- | --- |

(10)

Alături de consolidarea pe termen scurt, printre principalele provocări se numără îmbunătățirea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, afectată de creșterea semnificativă a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației. Costul pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează, fără echivoc, deasupra mediei din UE, cu precădere în ceea ce privește îngrijirile pe termen lung și pensiile. Creșterea preconizată a cheltuielilor aferente îngrijirilor pe termen lung este cea mai mare din Europa, după cum reiese din Raportul Comisiei din 2009 privind îmbătrânirea populației. Principala cauză a acestei situații este existența în Țările de Jos a unui sistem deja extins de îngrijiri formale pe termen lung (de exemplu, asigurări publice pe termen lung care acoperă îngrijiri personale, asistență medicală, ajutor, tratament și spitalizare), în timp ce îngrijirile informale joacă un rol mai puțin important. În conformitate cu ultima evaluare a Comisiei, riscurile în ceea ce privește sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie ridicate. În afară de planurile sale de consolidare, Guvernul Țărilor de Jos a transmis parlamentului măsuri care vor contribui la atingerea sustenabilității pe termen lung, inclusiv privind o creștere a vârstei legale de pensionare, care nu au fost încă adoptate.

| (11) | Piața muncii din Țările de Jos se caracterizează prin niveluri de participare relativ ridicate, productivitate mare pe oră lucrată și o rată scăzută a șomajului. În aceste condiții, principala provocare căreia va trebui să-i facă față piața muncii este creșterea utilizării potențialului latent în materie de forță de muncă, pentru a compensa mai ales scăderea preconizată a populației apte de muncă, determinată de îmbătrânire. Numărul mediu de ore lucrate pe an este cel mai scăzut din UE, după cum confirmă și cele mai recente cifre disponibile. Numărul redus de ore lucrate este o consecință a proporției foarte mari reprezentate de persoanele, în special femei, care au program redus de lucru în virtutea preferințelor personale, dar și a existenței contrastimulentelor financiare pentru intrarea pe piața muncii sau pentru prelungirea programului de lucru. Actualmente, în cazul persoanelor care contribuie cu al doilea salariu la veniturile familiei, unul dintre principalele contrastimulente pentru intrarea pe piața muncii din Țările de Jos sau pentru prelungirea programului de lucru este rata mare de impozitare marginală aplicată celui de al doilea venit. Impozitul poate depăși în unele cazuri 80 %, de exemplu ca urmare a creditului fiscal general și a reducerii beneficiilor calculate în funcție de venituri, cum ar fi alocațiile pentru îngrijirea copiilor. |
| --- | --- |

(11)

Piața muncii din Țările de Jos se caracterizează prin niveluri de participare relativ ridicate, productivitate mare pe oră lucrată și o rată scăzută a șomajului. În aceste condiții, principala provocare căreia va trebui să-i facă față piața muncii este creșterea utilizării potențialului latent în materie de forță de muncă, pentru a compensa mai ales scăderea preconizată a populației apte de muncă, determinată de îmbătrânire. Numărul mediu de ore lucrate pe an este cel mai scăzut din UE, după cum confirmă și cele mai recente cifre disponibile. Numărul redus de ore lucrate este o consecință a proporției foarte mari reprezentate de persoanele, în special femei, care au program redus de lucru în virtutea preferințelor personale, dar și a existenței contrastimulentelor financiare pentru intrarea pe piața muncii sau pentru prelungirea programului de lucru. Actualmente, în cazul persoanelor care contribuie cu al doilea salariu la veniturile familiei, unul dintre principalele contrastimulente pentru intrarea pe piața muncii din Țările de Jos sau pentru prelungirea programului de lucru este rata mare de impozitare marginală aplicată celui de al doilea venit. Impozitul poate depăși în unele cazuri 80 %, de exemplu ca urmare a creditului fiscal general și a reducerii beneficiilor calculate în funcție de venituri, cum ar fi alocațiile pentru îngrijirea copiilor.

| (12) | În cazul unui grup eterogen și tot mai numeros format din persoane cu handicap parțial aflate de mult timp în șomaj, grup care se confruntă cu un risc tot mai accentuat de șomaj structural, punerea în aplicare a politicilor active pentru piața muncii nu a generat, pe cât se pare, rezultate pozitive. Cetățenii din afara Uniunii întâmpină în mod deosebit dificultăți, fapt care amplifică decalajele persistente de pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

(12)

În cazul unui grup eterogen și tot mai numeros format din persoane cu handicap parțial aflate de mult timp în șomaj, grup care se confruntă cu un risc tot mai accentuat de șomaj structural, punerea în aplicare a politicilor active pentru piața muncii nu a generat, pe cât se pare, rezultate pozitive. Cetățenii din afara Uniunii întâmpină în mod deosebit dificultăți, fapt care amplifică decalajele persistente de pe piața forței de muncă.

| (13) | Cu toate că sistemul olandez al cercetării și inovării a reușit să-și păstreze capacitatea inovatoare, contribuția scăzută a sectorului privat la investițiile în cercetare și dezvoltare ar putea avea efecte negative asupra creșterii economice viitoare și a competitivității economiei Țărilor de Jos. Guvernul își propune să creeze un climat stimulator pentru firmele cu activități intensive de cercetare și inovare, inclusiv pentru firmele străine; aceasta s-ar traduce prin stimulente fiscale, libertate de mișcare pentru întreprinzători și excelență în domeniul cercetării. Având în vedere consolidarea bugetară care se impune în acest an, anumite subvenții acordate companiilor ar putea fi totuși sistate, în timp ce altele ar putea fi eficientizate și orientate înspre domenii economice de vârf, dar și convertite în instrumente fiscale mai generice. |
| --- | --- |

(13)

Cu toate că sistemul olandez al cercetării și inovării a reușit să-și păstreze capacitatea inovatoare, contribuția scăzută a sectorului privat la investițiile în cercetare și dezvoltare ar putea avea efecte negative asupra creșterii economice viitoare și a competitivității economiei Țărilor de Jos. Guvernul își propune să creeze un climat stimulator pentru firmele cu activități intensive de cercetare și inovare, inclusiv pentru firmele străine; aceasta s-ar traduce prin stimulente fiscale, libertate de mișcare pentru întreprinzători și excelență în domeniul cercetării. Având în vedere consolidarea bugetară care se impune în acest an, anumite subvenții acordate companiilor ar putea fi totuși sistate, în timp ce altele ar putea fi eficientizate și orientate înspre domenii economice de vârf, dar și convertite în instrumente fiscale mai generice.

| (14) | Mediul de afaceri este afectat de congestia traficului rutier și feroviar, ale cărei niveluri sunt printre cele mai ridicate din UE. În acest context, infrastructura de transport relativ ineficientă are efecte negative asupra mobilității forței de muncă și implicit asupra creșterii potențiale din prespectiva productivității. Angajații pierd mult timp cu naveta, nu se pot baza pe orarele mijloacelor de transport și au de suportat costuri ridicate generate de congestia traficului. În cazul în care nu au loc schimbări de politică, aceste costuri vor crește probabil și mai mult până în 2020. Utilizarea mai eficientă a infrastructurii, de exemplu prin măsuri de tarificare rutieră, ar contribui la creșterea mobilității forței de muncă și a productivității și implicit la creșterea potențială. |
| --- | --- |

(14)

Mediul de afaceri este afectat de congestia traficului rutier și feroviar, ale cărei niveluri sunt printre cele mai ridicate din UE. În acest context, infrastructura de transport relativ ineficientă are efecte negative asupra mobilității forței de muncă și implicit asupra creșterii potențiale din prespectiva productivității. Angajații pierd mult timp cu naveta, nu se pot baza pe orarele mijloacelor de transport și au de suportat costuri ridicate generate de congestia traficului. În cazul în care nu au loc schimbări de politică, aceste costuri vor crește probabil și mai mult până în 2020. Utilizarea mai eficientă a infrastructurii, de exemplu prin măsuri de tarificare rutieră, ar contribui la creșterea mobilității forței de muncă și a productivității și implicit la creșterea potențială.

| (15) | La 4 aprilie 2011, Țările de Jos au anunțat o serie de angajamente luate în cadrul Pactului Euro Plus. Printre acestea se numără măsuri care vizează promovarea competitivității (o nouă politică în domeniul întreprinderilor, bazată pe reduceri ale fiscalității cu efect mai larg și ale procedurilor administrative) și a ocupării forței de muncă (un sistem de asigurări sociale mai stimulator, reducerea dependenței de ajutorul de șomaj), îmbunătățirea în continuare a sustenabilității finanțelor publice (includerea dispozițiilor Pactului de stabilitate și creștere în legislația națională) și creșterea stabilității financiare (mai multe competențe acordate instituțiilor de supraveghere). Angajamentele enumerate se referă la toate domeniile pactului. Ele reprezintă o continuare a agendei de reforme prezentate în Programul de stabilitate și în Programul național de reformă. Se remarcă însă lipsa detaliilor referitoare la calendarul angajamentelor și la măsurile necesare pentru punerea lor în aplicare. Angajamentele respective au fost evaluate și luate în considerare în formularea recomandărilor. |
| --- | --- |

(15)

La 4 aprilie 2011, Țările de Jos au anunțat o serie de angajamente luate în cadrul Pactului Euro Plus. Printre acestea se numără măsuri care vizează promovarea competitivității (o nouă politică în domeniul întreprinderilor, bazată pe reduceri ale fiscalității cu efect mai larg și ale procedurilor administrative) și a ocupării forței de muncă (un sistem de asigurări sociale mai stimulator, reducerea dependenței de ajutorul de șomaj), îmbunătățirea în continuare a sustenabilității finanțelor publice (includerea dispozițiilor Pactului de stabilitate și creștere în legislația națională) și creșterea stabilității financiare (mai multe competențe acordate instituțiilor de supraveghere). Angajamentele enumerate se referă la toate domeniile pactului. Ele reprezintă o continuare a agendei de reforme prezentate în Programul de stabilitate și în Programul național de reformă. Se remarcă însă lipsa detaliilor referitoare la calendarul angajamentelor și la măsurile necesare pentru punerea lor în aplicare. Angajamentele respective au fost evaluate și luate în considerare în formularea recomandărilor.

| (16) | Comisia a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Aceasta a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Țările de Jos, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin asigurarea contribuției Uniunii la deciziile naționale viitoare. Comisia consideră că strategia de consolidare bugetară a Țărilor de Jos, prezentată în detaliu, ar trebui pusă în aplicare așa cum s-a prevăzut, în paralel cu menținerea cheltuielilor în domeniile generatoare de creștere pe termen lung. Este necesar să se ia noi măsuri de îmbunătățire a sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, în special în sectorul pensiilor și în cel al îngrijirilor pe termen lung, de creștere a participării și integrării pe piața muncii și de soluționare a problemei congestiei transporturilor. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Aceasta a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Țările de Jos, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin asigurarea contribuției Uniunii la deciziile naționale viitoare. Comisia consideră că strategia de consolidare bugetară a Țărilor de Jos, prezentată în detaliu, ar trebui pusă în aplicare așa cum s-a prevăzut, în paralel cu menținerea cheltuielilor în domeniile generatoare de creștere pe termen lung. Este necesar să se ia noi măsuri de îmbunătățire a sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, în special în sectorul pensiilor și în cel al îngrijirilor pe termen lung, de creștere a participării și integrării pe piața muncii și de soluționare a problemei congestiei transporturilor.

| (17) | În lumina prezentei evaluări și ținând seama totodată de Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a Programului de stabilitate al Țărilor de Jos, iar avizul său (3) se regăsește în special în recomandările de la punctele 1 și 2 de mai jos. Luând în considerare concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă prezentat de Țările de Jos, |
| --- | --- |

(17)

În lumina prezentei evaluări și ținând seama totodată de Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a Programului de stabilitate al Țărilor de Jos, iar avizul său (3) se regăsește în special în recomandările de la punctele 1 și 2 de mai jos. Luând în considerare concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă prezentat de Țările de Jos,

RECOMANDĂ Țărilor de Jos să ia măsuri în perioada 2011-2012, astfel încât:

| 1. | Să pună în aplicare strategia bugetară pentru anul 2012, în concordanță cu recomandările Consiliului privind corectarea deficitului excesiv, pentru a aduce ponderea ridicată a datoriei publice pe o pantă descendentă. Ulterior, să facă progrese în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu, în concordanță cu cerințele Pactului de stabilitate și creștere, respectând plafoanele generale ale cheltuielilor și cerințele de consolidare, asigurând astfel o consolidare durabilă și favorabilă creșterii, protejând cheltuielile în domenii direct legate de creșterea economică, cum ar fi cercetarea și inovarea, învățământul și formarea profesională. |
| --- | --- |

1.

Să pună în aplicare strategia bugetară pentru anul 2012, în concordanță cu recomandările Consiliului privind corectarea deficitului excesiv, pentru a aduce ponderea ridicată a datoriei publice pe o pantă descendentă. Ulterior, să facă progrese în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu, în concordanță cu cerințele Pactului de stabilitate și creștere, respectând plafoanele generale ale cheltuielilor și cerințele de consolidare, asigurând astfel o consolidare durabilă și favorabilă creșterii, protejând cheltuielile în domenii direct legate de creșterea economică, cum ar fi cercetarea și inovarea, învățământul și formarea profesională.

| 2. | Să ia măsuri pentru creșterea vârstei legale de pensionare prin corelarea ei cu speranța de viață și să asocieze aceste măsuri altor acțiuni menite să ducă la creșterea vârstei efective de pensionare și la îmbunătățirea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Să elaboreze un plan de reformă a sistemului de îngrijiri pe termen lung având în vedere fenomenul de îmbătrânire a populației. |
| --- | --- |

2.

Să ia măsuri pentru creșterea vârstei legale de pensionare prin corelarea ei cu speranța de viață și să asocieze aceste măsuri altor acțiuni menite să ducă la creșterea vârstei efective de pensionare și la îmbunătățirea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Să elaboreze un plan de reformă a sistemului de îngrijiri pe termen lung având în vedere fenomenul de îmbătrânire a populației.

| 3. | Să stimuleze participarea la piața muncii prin reducerea contrastimulentelor fiscale pentru persoanele ce contribuie cu al doilea salariu la veniturile familiei și să stabilească măsuri de susținere a celor mai vulnerabile categorii de populație în vederea reintegrării acestora pe piața muncii. |
| --- | --- |

3.

Să stimuleze participarea la piața muncii prin reducerea contrastimulentelor fiscale pentru persoanele ce contribuie cu al doilea salariu la veniturile familiei și să stabilească măsuri de susținere a celor mai vulnerabile categorii de populație în vederea reintegrării acestora pe piața muncii.

| 4. | Să promoveze inovarea, investițiile private în cercetare-dezvoltare și legăturile mai strânse între domeniul cercetării și mediul de afaceri prin acordarea unor stimulente adecvate în contextul noii politici dedicate întreprinderilor („Naar de top”). |
| --- | --- |

4.

Să promoveze inovarea, investițiile private în cercetare-dezvoltare și legăturile mai strânse între domeniul cercetării și mediul de afaceri prin acordarea unor stimulente adecvate în contextul noii politici dedicate întreprinderilor („Naar de top”).

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

3

---

AVIZE

Comisia Europeană

| 19.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 212/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 212/16

---

AVIZUL COMISIEI

din 15 iulie 2011

privind planul de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate din instalația de decapare și de eliminare a materialelor radioactive naturale (NORM) de la Stoneyhill, situată în Aberdeenshire, Scoția, Regatul Unit, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom

(Numai textul în limba engleză este autentic)

2011/C 212/05

Evaluarea de mai jos se realizează în conformitate cu dispozițiile Tratatului Euratom, fără a aduce atingere eventualelor evaluări suplimentare ce urmează să fie realizate în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și nici obligațiilor care decurg din acesta sau din legislația secundară.

La 3 februarie 2011, Comisia Europeană a primit de la guvernul britanic, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom, date generale privind planul de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate din instalația de decapare și de eliminare a materialelor radioactive naturale (NORM) de la Stoneyhill.

Pe baza acestor date și în urma consultării Grupului de experți, Comisia a formulat următorul aviz:

| 1. | Distanța dintre amplasamentul de la Stoneyhill și cel mai apropiat punct situat pe teritoriul unui alt stat membru, în acest caz Irlanda, este de 398 km. |
| --- | --- |

1.

Distanța dintre amplasamentul de la Stoneyhill și cel mai apropiat punct situat pe teritoriul unui alt stat membru, în acest caz Irlanda, este de 398 km.

| 2. | Instalația de decapare nu va face obiectul unei autorizații de evacuare a efluenților radioactivi lichizi și gazoși. În condiții de exploatare normală, instalația de decapare nu va evacua efluenți radioactivi lichizi. Cu toate acestea, instalația de decapare va degaja gaz natural radioactiv (radon) și vor fi eliberate cantități infime de aerosoli radioactivi. Niciunul dintre aceste gaze nu este susceptibil să afecteze sănătatea populației unui alt stat membru. |
| --- | --- |

2.

Instalația de decapare nu va face obiectul unei autorizații de evacuare a efluenților radioactivi lichizi și gazoși. În condiții de exploatare normală, instalația de decapare nu va evacua efluenți radioactivi lichizi. Cu toate acestea, instalația de decapare va degaja gaz natural radioactiv (radon) și vor fi eliberate cantități infime de aerosoli radioactivi. Niciunul dintre aceste gaze nu este susceptibil să afecteze sănătatea populației unui alt stat membru.

| 3. | Pe durata perioadei de exploatare a instalației de eliminare:






  — | Deșeurile radioactive vor fi amplasate în instalația de eliminare, fără intenția de a fi recuperate. |
| --- | --- | --- |

3.

Pe durata perioadei de exploatare a instalației de eliminare:

—

Deșeurile radioactive vor fi amplasate în instalația de eliminare, fără intenția de a fi recuperate.

| — | Instalația de eliminare nu va face obiectul unei autorizații de evacuare a efluenților radioactivi lichizi și gazoși. Cu toate acestea, instalația de eliminare va degaja gaz natural radioactiv (radon). Aceste gaze nu sunt susceptibile să afecteze sănătatea populației unui alt stat membru. |
| --- | --- |

—

Instalația de eliminare nu va face obiectul unei autorizații de evacuare a efluenților radioactivi lichizi și gazoși. Cu toate acestea, instalația de eliminare va degaja gaz natural radioactiv (radon). Aceste gaze nu sunt susceptibile să afecteze sănătatea populației unui alt stat membru.

| 4. | Pe durata perioadei de exploatare a instalației de eliminare:
  Măsurile preconizate pentru închiderea definitivă a instalației de eliminare, astfel cum sunt descrise în datele generale, oferă asigurări cu privire la validitatea pe termen lung a concluziilor de la punctul 2 anterior. |
| --- | --- |

4.

Pe durata perioadei de exploatare a instalației de eliminare:

Măsurile preconizate pentru închiderea definitivă a instalației de eliminare, astfel cum sunt descrise în datele generale, oferă asigurări cu privire la validitatea pe termen lung a concluziilor de la punctul 2 anterior.

| 5. | În cazul producerii unor emisii neprevăzute de efluenți radioactivi în urma unui accident de tipul și de amploarea celor prevăzute în cadrul datelor generale, dozele care ar putea ajunge la populația dintr-un alt stat membru nu ar fi susceptibile să afecteze sănătatea populației. |
| --- | --- |

5.

În cazul producerii unor emisii neprevăzute de efluenți radioactivi în urma unui accident de tipul și de amploarea celor prevăzute în cadrul datelor generale, dozele care ar putea ajunge la populația dintr-un alt stat membru nu ar fi susceptibile să afecteze sănătatea populației.

În concluzie, Comisia consideră că implementarea planului de eliminare a deșeurilor radioactive sub orice formă, provenite din instalația de decapare și de eliminare a materialelor radioactive naturale (NORM) de la Stoneyhill (Regatul Unit), pe durata perioadei sale exploatare normală și după închiderea sa definitivă, precum și în cazul unui accident de tipul și amploarea celor avute în vedere în datele generale, nu poate provoca o contaminare radioactivă a apei, solului sau spațiului aerian ale unui alt stat membru.

Adoptat la Bruxelles, 15 iulie 2011.

Pentru Comisie

Günther OETTINGER

Membru al Comisiei

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 19.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 212/18

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 212/06

La data de 16 iunie 2011, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6175. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6175. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 19.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 212/18

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 212/07

La data de 15 iunie 2011, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6191. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6191. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 19.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 212/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 212/19

---

Aviz în atenția persoanelor cărora li se aplică măsurile prevăzute de Decizia 2010/145/PESC a Consiliului și de Regulamentul (CE) nr. 1763/2004 al Consiliului

2011/C 212/08

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE

Următoarele informații sunt aduse la cunoștința persoanelor care figurează în anexa I la Decizia 2010/145/PESC a Consiliului și în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1763/2004 al Consiliului.

Consiliul Uniunii Europene a stabilit faptul că persoanele care apar în anexa menționată anterior continuă să îndeplinească criteriul stabilit în Decizia 2010/145/PESC a Consiliului și în Regulamentul (CE) nr. 1763/2004 al Consiliului privind noi măsuri în sprijinul unei puneri în aplicare efective a mandatului Tribunalului Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie și, în consecință, acestea ar trebui să facă în continuare obiectul măsurilor respective.

Se atrage atenția persoanelor în cauză asupra posibilității de a depune o cerere adresată autorităților competente ale statului membru (statelor membre) respectiv(e), astfel cum se precizează pe site-urile web din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1763/2004, pentru a obține o autorizație de a utiliza fonduri înghețate pentru necesități esențiale sau pentru a efectua anumite plăți (cf. articolul 3 din regulament).

Persoanele vizate pot înainta o cerere Consiliului, împreună cu documentația probatoare, în scopul reanalizării deciziei de a le include pe lista menționată anterior, la adresa de mai jos:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG K Coordination Unit (10 HN 43) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

DG K Coordination Unit (10 HN 43)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

De asemenea, se atrage atenția persoanelor respective asupra posibilității de a contesta decizia Consiliului în fața Tribunalului Uniunii Europene, în conformitate cu condițiile stabilite la articolul 275 alineatul (2) și la articolul 263 alineatele (4) și (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

---

| 19.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 212/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 212/20

---

Aviz în atenția persoanelor, grupurilor și entităților care figurează pe lista prevăzută la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 al Consiliului privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului

[a se vedea anexa la Regulamentul (UE) nr. 687/2011 al Consiliului]

2011/C 212/09

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

Următoarele informații se supun atenției persoanelor, grupurilor și entităților care figurează pe lista prevăzută de Regulamentul (UE) nr. 687/2011 al Consiliului din 18 iulie 2011 (1).

Consiliul Uniunii Europene a stabilit că motivele pentru includerea persoanelor, grupurilor și entităților care figurează pe lista sus-menționată de persoane, grupuri și entități care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 al Consiliului din 27 decembrie 2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului (2) își păstrează valabilitatea. Prin urmare, Consiliul a hotărât să mențină respectivele persoane, grupuri și entități pe listă.

Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 al Consiliului din 27 decembrie 2001 prevede înghețarea tuturor fondurilor, a altor active financiare și resurse economice aparținând persoanelor, grupurilor și entităților vizate și că niciun fond, alte active financiare sau resurse economice nu pot fi puse la dispoziția acestora, în mod direct sau indirect.

Se atrage atenția persoanelor, grupurilor și entităților vizate asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente din statul membru (statele membre) în cauză, astfel cum figurează în anexa la regulament, pentru a obține autorizația de a utiliza fondurile înghețate pentru nevoi de bază sau plăți specifice, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din regulamentul menționat. Lista actualizată a autorităților competente poate fi consultată la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

Persoanele, grupurile și entitățile vizate pot adresa Consiliului o cerere pentru a obține expunerea de motive privind menținerea acestora pe lista sus-menționată (cu excepția cazului în care expunerea de motive le-a fost deja comunicată), la următoarea adresă:

| Council of the European Union |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

(Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Persoanele, grupurile și entitățile vizate pot adresa Consiliului, în orice moment, o cerere, însoțită de orice document justificativ, pentru reanalizarea deciziei de includere și menținere a acestora pe listă, la adresa sus-menționată. Cererile vor fi luate în considerare în momentul primirii. În acest sens, se atrage atenția persoanelor, grupurilor și entităților vizate asupra efectuării de revizuiri periodice ale listei de către Consiliu, în conformitate cu articolul 1 alineatul (6) din Poziția comună 2001/931/PESC. Pentru ca cererile respective să fie luate în considerare în cadrul următoarei revizuiri, acestea trebuie înaintate în termen de două luni de la data publicării prezentului aviz.

Se atrage, de asemenea, atenția persoanelor, grupurilor și entităților vizate asupra posibilității de a contesta regulamentul Consiliului în fața Tribunalului Uniunii Europene, în condițiile prevăzute la articolul 263 alineatele (4) și (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

---

(1)  JO L 188, 19.7.2001, p. 2.

(2)  JO L 344, 28.12.2001, p. 70.

---

Comisia Europeană

| 19.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 212/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 212/21

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

18 iulie 2011

2011/C 212/10

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4045 |
| JPY | yen japonez | 111,10 |
| DKK | coroana daneză | 7,4567 |
| GBP | lira sterlină | 0,87315 |
| SEK | coroana suedeză | 9,2534 |
| CHF | franc elvețian | 1,1485 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,8670 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,405 |
| HUF | forint maghiar | 272,98 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7093 |
| PLN | zlot polonez | 4,0440 |
| RON | leu românesc nou | 4,2688 |
| TRY | lira turcească | 2,3468 |
| AUD | dolar australian | 1,3237 |
| CAD | dolar canadian | 1,3472 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,9488 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6640 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7107 |
| KRW | won sud-coreean | 1 490,82 |
| ZAR | rand sud-african | 9,8084 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,0853 |
| HRK | kuna croată | 7,4500 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 024,36 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,2311 |
| PHP | peso Filipine | 60,463 |
| RUB | rubla rusească | 39,6125 |
| THB | baht thailandez | 42,219 |
| BRL | real brazilian | 2,2208 |
| MXN | peso mexican | 16,5456 |
| INR | rupie indiană | 62,6060 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4045

JPY

yen japonez

111,10

DKK

coroana daneză

7,4567

GBP

lira sterlină

0,87315

SEK

coroana suedeză

9,2534

CHF

franc elvețian

1,1485

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,8670

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,405

HUF

forint maghiar

272,98

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7093

PLN

zlot polonez

4,0440

RON

leu românesc nou

4,2688

TRY

lira turcească

2,3468

AUD

dolar australian

1,3237

CAD

dolar canadian

1,3472

HKD

dolar Hong Kong

10,9488

NZD

dolar neozeelandez

1,6640

SGD

dolar Singapore

1,7107

KRW

won sud-coreean

1 490,82

ZAR

rand sud-african

9,8084

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,0853

HRK

kuna croată

7,4500

IDR

rupia indoneziană

12 024,36

MYR

ringgit Malaiezia

4,2311

PHP

peso Filipine

60,463

RUB

rubla rusească

39,6125

THB

baht thailandez

42,219

BRL

real brazilian

2,2208

MXN

peso mexican

16,5456

INR

rupie indiană

62,6060

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 19.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 212/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 212/22

---

CERERE DE PROPUNERI

„Sprijin pentru acțiunile de informare privind politica agricolă comună”

Realizarea unor acțiuni de informare finanțate din linia bugetară 05 08 06 pentru anul 2012

2011/C 212/11

1.   INTRODUCERE

Prezenta cerere de propuneri are la bază Regulamentul (CE) nr. 814/2000 al Consiliului din 17 aprilie 2000 privind acțiunile de informare cu privire la politica agricolă comună (1), care definește tipul și conținutul acțiunilor de informare pe care le poate cofinanța Uniunea. Regulamentul (CE) nr. 2208/2002 al Comisiei (2), modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1820/2004 (3), stabilește normele detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 814/2000.

Prezenta cerere de propuneri urmărește încurajarea elaborării de propuneri pentru finanțarea, din creditele bugetare aferente exercițiului financiar 2012, a unor acțiuni de informare în sensul articolului 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 814/2000 al Consiliului. Prezenta cerere de propuneri privește acțiunile de informare a căror realizare (și anume pregătire, executare, monitorizare și evaluare) se desfășoară în perioada 1 martie 2012-28 februarie 2013.

Prin acțiune de informare se înțelege un eveniment integrat de informare autonom și coerent, realizat pe baza unui buget unic. Activitățile incluse într-un astfel de eveniment pot varia de la o simplă serie de conferințe la o campanie de informare completă reunind mai multe tipuri de acțiuni și instrumente de informare/comunicare publică.

După cum se specifică la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2208/2002 al Comisiei, solicitanții în cadrul prezentei cereri de propuneri trebuie să fie persoane juridice constituite legal într-un stat membru de cel puțin doi ani.

2.   PRIORITĂȚI ȘI TIPURI DE ACȚIUNI PENTRU 2012

2.1.   Priorități

Piatra de temelie a construcției europene, PAC, împlinește 50 de ani în 2012. Această aniversare reprezintă ocazia de a întreprinde acțiuni de comunicare în cadrul PAC în ceea ce privește: istoria și evoluția sa, rezultatele concrete și perspectivele evoluției în cadrul reformelor propuse.

În cadrul prezentei cereri de propuneri, Comisia dorește să dea prioritate acțiunilor cu un impact potențial de amploare, cu caracter inovator și creativ, care nu vizează doar mediul rural, ci întreaga societate.

Acțiunile trebuie să aibă drept obiectiv punerea în valoare a rolului și utilității PAC ca politică a UE care răspunde nevoilor și exigențelor societății și ale cărei obiective sunt:

| — | de a aborda mai bine provocările legate de securitatea alimentară, de schimbările climatice, de folosirea sustenabilă a resurselor naturale și de dezvoltare echilibrată a teritoriilor; |
| --- | --- |

—

de a aborda mai bine provocările legate de securitatea alimentară, de schimbările climatice, de folosirea sustenabilă a resurselor naturale și de dezvoltare echilibrată a teritoriilor;

| — | de a ajuta sectorul agricol în combaterea efectelor crizei economice și ale gradului ridicat de volatilitate a prețurilor din sectorul agricol; |
| --- | --- |

—

de a ajuta sectorul agricol în combaterea efectelor crizei economice și ale gradului ridicat de volatilitate a prețurilor din sectorul agricol;

| — | de a contribui la o creștere inteligentă, durabilă și inclusivă, așa cum este definită în Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

—

de a contribui la o creștere inteligentă, durabilă și inclusivă, așa cum este definită în Strategia Europa 2020.

2.2.   Tipuri de acțiuni de informare

În cadrul prezentei cereri de propuneri, Comisia dorește să susțină două tipuri de acțiuni integrate de comunicare publică:

| — | la nivel național, prin concentrarea diverșilor parteneri asupra unui singur proiect comun de anvergură; |
| --- | --- |

—

la nivel național, prin concentrarea diverșilor parteneri asupra unui singur proiect comun de anvergură;

| — | la nivel european, în cât mai multe state membre cu scopul de a-i mări impactul. |
| --- | --- |

—

la nivel european, în cât mai multe state membre cu scopul de a-i mări impactul.

Acțiunile de informare trebuie să aibă drept obiective:

| — | o mai bună cunoaștere a PAC, a istoriei și evoluției sale, precum și a perspectivelor evoluției sale în cadrul reformelor propuse în țara respectivă/la nivel european; |
| --- | --- |

—

o mai bună cunoaștere a PAC, a istoriei și evoluției sale, precum și a perspectivelor evoluției sale în cadrul reformelor propuse în țara respectivă/la nivel european;

| — | suscitarea interesului unui public cât mai numeros posibil, mai ales al publicului larg din zonele urbane, față de rolul agriculturii și al dezvoltării rurale în societate, evidențiind în același timp numeroasele avantaje aduse de fermieri. |
| --- | --- |

—

suscitarea interesului unui public cât mai numeros posibil, mai ales al publicului larg din zonele urbane, față de rolul agriculturii și al dezvoltării rurale în societate, evidențiind în același timp numeroasele avantaje aduse de fermieri.

Acțiunile de informare trebuie să îmbrace forma unor campanii de informare de amploare și să acopere una sau mai multe activități similare celor de mai jos:

| — | producerea și distribuirea de materiale multimedia și/sau audiovizuale cu caracter inovator și original (transmisiuni radio și/sau de televiziune (4) de tipul „reality show”, emisiuni-dezbatere, clipuri etc.) (5); |
| --- | --- |

—

producerea și distribuirea de materiale multimedia și/sau audiovizuale cu caracter inovator și original (transmisiuni radio și/sau de televiziune (4) de tipul „reality show”, emisiuni-dezbatere, clipuri etc.) (5);

| — | campanii de afișare publică în locuri cu un nivel ridicat al traficului (metrou, gări etc.); |
| --- | --- |

—

campanii de afișare publică în locuri cu un nivel ridicat al traficului (metrou, gări etc.);

| — | evenimente de tipul „fermă la oraș” etc.; |
| --- | --- |

—

evenimente de tipul „fermă la oraș” etc.;

| — | evenimente mediatice; |
| --- | --- |

—

evenimente mediatice;

| — | conferințe, seminare și grupuri de lucru specializate, vizând un public-țintă bine definit. |
| --- | --- |

—

conferințe, seminare și grupuri de lucru specializate, vizând un public-țintă bine definit.

2.3.   Publicul-țintă

În componența publicului-țintă pentru prezenta cerere de propuneri intră publicul larg (în special tinerii din zonele urbane), mass media, societatea civilă și părțile interesate din zonele rurale.

3.   DURATĂ ȘI BUGET

Prezenta cerere de propuneri privește acțiunile de informare a căror realizare (și anume pregătire, executare, monitorizare și evaluare) se desfășoară în perioada 1 martie 2012-28 februarie 2013, dar care trebuie neapărat executate în 2012.

Bugetul total prevăzut pentru acțiunile de informare desfășurate conform prezentei cereri de propuneri se ridică la 3 250 000 EUR. Această sumă va fi repartizată între propunerile cărora Comitetul de evaluare le va fi acordat cele mai bune note conform criteriilor indicate în anexa III punctul 2. Comisia își rezervă dreptul de a reduce valoarea totală dacă este cazul.

Valoarea subvenției solicitate Comisiei se va situa între 100 000 EUR și 500 000 EUR (care include suma forfetară pentru cheltuielile de personal) pentru acțiunile menționate la punctul 2.2.

Contribuția Comisiei la propunerile selectate se limitează la 50 % din costurile totale eligibile (conform anexei IV – elaborarea bugetului), cu excepția cheltuielilor de personal care fac obiectul unei plăți suplimentare forfetare de maximum 10 000 EUR pentru acțiunile ale căror costuri totale eligibile (fără a lua în calcul suma forfetară pentru cheltuielile de personal) sunt mai mici de 400 000 EUR și de maximum 25 000 EUR pentru acțiunile ale căror costuri totale eligibile (fără a lua în calcul suma forfetară pentru cheltuielile de personal) sunt cuprinse între 400 000 EUR și 950 000 EUR.

În cazul acțiunilor de informare de interes excepțional și în cazul în care candidatul solicită acest lucru, rata contribuției din partea Comisiei se poate ridica până la 75 %.

O acțiune de informare este considerată de interes excepțional în sensul articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2208/2002 dacă sunt întrunite toate condițiile următoare:

| 1. | cuprinde un plan de difuzare în măsură să asigure răspândirea informațiilor către o parte cât mai mare din public, acoperind cel puțin trei state membre și reprezentând cel puțin 5 % din populația națională a ansamblului de state membre acoperite și al cărei impact probabil (ex-ante) și realizat (ex-post) va fi susținut prin mijloace de probă externe adecvate (statistici de audiență etc.); |
| --- | --- |

1.

cuprinde un plan de difuzare în măsură să asigure răspândirea informațiilor către o parte cât mai mare din public, acoperind cel puțin trei state membre și reprezentând cel puțin 5 % din populația națională a ansamblului de state membre acoperite și al cărei impact probabil (ex-ante) și realizat (ex-post) va fi susținut prin mijloace de probă externe adecvate (statistici de audiență etc.);

| 2. | a primit din partea comitetului de evaluare, denumit în continuare „comitetul”, cel puțin 75 de puncte din cele 100 de puncte disponibile pentru criteriile de atribuire prevăzute în anexa III punctul 2. |
| --- | --- |

2.

a primit din partea comitetului de evaluare, denumit în continuare „comitetul”, cel puțin 75 de puncte din cele 100 de puncte disponibile pentru criteriile de atribuire prevăzute în anexa III punctul 2.

Nu se acordă prefinanțări pentru acțiunile de informare care beneficiază de subvenții în temeiul prezentei cereri de propuneri. Beneficiarul poate, eventual, solicita o plată intermediară, cu condiția prezentării unui raport tehnic și financiar intermediar. Valoarea plății intermediare nu poate depăși 30 % din valoarea totală prevăzută în acordul de finanțare. Această valoare se stabilește pe baza realizării efective a acțiunii și a costurilor eligibile suportate în mod real, indicate în decontul financiar intermediar și validate de către Comisie, la care se aplică procentajul cofinanțării prevăzut în acordul de finanțare. Suma forfetară pentru cheltuielile de personal nu va fi inclusă decât în plata finală.

Selectarea unei propuneri nu obligă Comisia să acorde o contribuție financiară egală cu suma solicitată. Finanțarea nu poate depăși în niciun caz suma solicitată. Nu pot fi subvenționate acțiunile care beneficiază deja de finanțare din partea Uniunii Europene.

4.   INSTRUCȚIUNI GENERALE PENTRU DEPUNEREA PROPUNERILOR

4.1.   Instrucțiuni pentru pregătirea unei propuneri

Fiecare solicitant poate depune numai o propunere pentru o singură acțiune de informare per exercițiu financiar.

Pentru prezentarea propunerii se utilizează formularele disponibile în acest scop la următoarea adresă web: http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_ro.htm

Propunerea trebuie redactată în una dintre limbile oficiale ale Uniunii. Pentru a facilita prelucrarea propunerilor în termen oportun, solicitanții sunt însă încurajați că elaboreze propunerea în limba engleză sau franceză sau, dacă acest lucru nu este posibil, cel puțin să atașeze propunerii o traducere a formularului nr. 3 în limba engleză sau franceză.

Propunerea trebuie să conțină următoarele documente, care sunt disponibile la adresa de internet menționată anterior:

| — | scrisoarea de solicitare care menționează denumirea acțiunii de informare propuse și indică valoarea subvenției solicitate, semnată de reprezentantul legal al organismului solicitant. A se reține că valoarea subvenției solicitate în scrisoare trebuie să fie egală cu valoarea cofinanțării din partea Uniunii Europene, indicată în tabelul veniturilor la buget [literele (g) și (h)]; |
| --- | --- |

—

scrisoarea de solicitare care menționează denumirea acțiunii de informare propuse și indică valoarea subvenției solicitate, semnată de reprezentantul legal al organismului solicitant. A se reține că valoarea subvenției solicitate în scrisoare trebuie să fie egală cu valoarea cofinanțării din partea Uniunii Europene, indicată în tabelul veniturilor la buget [literele (g) și (h)];

| — | formularul nr. 1 (informații privind solicitantul), formularul nr. 2 (informații privind coorganizatorii – dacă există) și formularul nr. 3 (descriere detaliată a acțiunii de informare) ale propunerii. În cazul în care o întrebare nu se aplică acțiunii de informare propuse, vă rugăm să indicați „nu se aplică” sau „n/a”. Vor fi luate în considerare numai propunerile pentru care s-au utilizat aceste formulare; de asemenea, dacă formularul nr. 2 nu se aplică, vă rugăm să faceți mențiunea „N/A” pe prima pagină a acestuia; |
| --- | --- |

—

formularul nr. 1 (informații privind solicitantul), formularul nr. 2 (informații privind coorganizatorii – dacă există) și formularul nr. 3 (descriere detaliată a acțiunii de informare) ale propunerii. În cazul în care o întrebare nu se aplică acțiunii de informare propuse, vă rugăm să indicați „nu se aplică” sau „n/a”. Vor fi luate în considerare numai propunerile pentru care s-au utilizat aceste formulare; de asemenea, dacă formularul nr. 2 nu se aplică, vă rugăm să faceți mențiunea „N/A” pe prima pagină a acestuia;

| — | bugetul acțiunii de informare propuse (cuprinzând un tabel de cheltuieli și un tabel de venituri, ambele detaliate și în echilibru), completat în mod corespunzător, semnat și datat de către reprezentantul legal al organismului solicitant; |
| --- | --- |

—

bugetul acțiunii de informare propuse (cuprinzând un tabel de cheltuieli și un tabel de venituri, ambele detaliate și în echilibru), completat în mod corespunzător, semnat și datat de către reprezentantul legal al organismului solicitant;

| — | toate documentele suplimentare menționate în anexa I (documente suplimentare necesare pentru solicitarea unei finanțări). |
| --- | --- |

—

toate documentele suplimentare menționate în anexa I (documente suplimentare necesare pentru solicitarea unei finanțări).

4.2.   Termenul de trimitere și destinatarul propunerii

Solicitanții trebuie să trimită, până la 30 septembrie 2011 cel târziu, un exemplar pe hârtie al propunerii complete, prin scrisoare recomandată cu confirmare de primire (ștampila poștei de pe plic constituie dovada datei de trimitere), la următoarea adresă:

| European Commission |
| --- |
| Unit AGRI. K.1. |
| Call for proposals 2011/C /... |
| Attn. Angela Filote |
| L130 4/148A |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Unit AGRI. K.1.

Call for proposals 2011/C /...

Attn. Angela Filote

L130 4/148A

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Propunerile trebuie trimise într-un plic sau într-o cutie de carton sigilate și introduse într-un alt plic sau într-o altă cutie de carton sigilate. Pe plicul sau pe cutia de carton din interior va figura, pe lângă serviciul destinatar indicat în cererea de propuneri, mențiunea „Appel à propositions — à ne pas ouvrir par le service du courrier”. În cazul în care se utilizează plicuri autoadezive, acestea trebuie sigilate cu bandă adezivă, pe care expeditorul își va aplica semnătura.

Dat fiind că toate documentele trimise Comisiei trebuie scanate pagină cu pagină, este necesar ca foile propunerii sau ale anexelor să nu fie prinse între ele cu capse. În plus, din motive de protecție a mediului, candidații sunt încurajați să utilizeze pentru prezentarea propunerilor hârtie reciclată, completată pe ambele fețe.

În paralel și până la 30 septembrie 2011 cel târziu, ora 24.00 (ora Bruxelles-ului), candidații trebuie să trimită prin e-mail (a se utiliza opțiunea „confirmare de primire”) un exemplar electronic al propunerii, conținând minimum versiunea electronică a scrisorii de solicitare a subvenției, formularele nr. 1-3 și bugetul, identice cu cele trimise prin poștă, la următoarea adresă:

AGRI-GRANTS-APPLICATIONS-ONLY@ec.europa.eu

Solicitanții trebuie să se asigure că propunerea (pe hârtie și în format electronic) este completă și a fost trimisă în termenul prevăzut. Propunerile trimise după expirarea termenului în vigoare vor fi respinse.

5.   PROCEDURĂ ȘI CALENDAR

5.1.   Primirea și înregistrarea propunerilor

Comisia va înregistra propunerea dumneavoastră și vă va trimite prin poșta electronică o confirmare de primire și numărul atribuit propunerii în termen de 15 zile lucrătoare de la termenul-limită de depunere a propunerilor.

5.2.   Examinarea propunerilor în funcție de criteriile de eligibilitate și de excludere

Un comitet de evaluare ad-hoc analizează eligibilitatea propunerilor. Propunerile care nu îndeplinesc unul sau mai multe dintre criteriile enumerate în anexa II (criterii de eligibilitate și de excludere) sunt respinse.

Toate propunerile eligibile sunt admise în următoarea etapă de evaluare (examinarea în funcție de criteriile de selecție – capacitatea tehnică și financiară a solicitanților).

5.3.   Examinarea propunerilor în funcție de criteriile de selecție – capacitatea tehnică și financiară a solicitanților

În cursul acestei etape, comitetul de evaluare va examina capacitatea tehnică și financiară a solicitanților eligibili pe baza informațiilor furnizate în propunere în conformitate cu criteriile descrise în anexa III secțiunea 1 (criterii de selecție).

Toate propunerile care au trecut de această etapă vor fi admise în etapa următoare (evaluare în funcție de criteriile de atribuire).

5.4.   Evaluarea propunerilor în funcție de criteriile de atribuire

În cursul acestei etape, comitetul va evalua propunerile în funcție de criteriile de atribuire descrise în anexa III secțiunea 2 (criterii de atribuire).

Comitetul de evaluare va propune acordarea unei finanțări numai propunerilor care au obținut în cursul acestei etape de evaluare cel puțin 60 din 100 de puncte disponibile (și cel puțin 50 % din punctele disponibile pentru fiecare criteriu). Obținerea unui număr de 60 din 100 de puncte disponibile nu garantează, totuși, faptul că o acțiune va beneficia de finanțare. Comisia poate mări nota minimă acceptabilă în funcție de numărul de propuneri eligibile și de disponibilitățile bugetare.

Dosarele care au primit mai puțin de 60 de puncte din cele 100 disponibile sau mai puțin de 50 % din punctele disponibile pentru fiecare criteriu sunt respinse; solicitantul primește o notificare scrisă prin care se precizează motivul respingerii.

În cazul acordării finanțării solicitate, beneficiarul primește un acord de finanțare (al cărui model poate fi descărcat la adresa de internet menționată la punctul 4.1 din prezenta cerere de propuneri), exprimat în euro, în care se precizează condițiile și valoarea finanțării, care poate fi inferioară valorii solicitate în dosar. În cazul unor greșeli de calcul sau al unor costuri considerate neeligibile, bugetul va fi corectat de serviciile Comisiei. În eventualitatea în care corectarea conduce la o valoare mai ridicată a costurilor totale, suma solicitată rămâne neschimbată, iar contribuția solicitantului crește corespunzător.

Procedura de evaluare se estimează că va fi finalizată la începutul anului 2012. Serviciile Comisiei nu sunt autorizate să informeze solicitanții cu privire la situația evaluării dosarelor acestora înainte de adoptarea deciziei de acordare a subvenției. În consecință, solicitanții sunt rugați să nu contacteze Comisia telefonic sau în scris cu privire la rezultatul candidaturii lor înainte de data menționată anterior.

6.   PUBLICITATE

6.1.   Responsabilitățile beneficiarului

Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală va aloca un identificator tuturor proiectelor de comunicare din cadrul politicii agricole comune PAC. Acest identificator va fi disponibil la următoarea adresă de internet: http://ec.europa.eu/comm/agriculture/grants/capinfo/index_ro.htm și va putea fi descărcat în format electronic pentru diferite suporturi (bannere, afișe, bannere roll-up etc.)

Beneficiarii au obligația contractuală de a descărca aceste materiale în scopul utilizării lor pe suporturi corespunzătoare în cadrul campaniilor în conformitate cu condițiile prevăzute în acordul de finanțare. Costurile aferente executării acestor suporturi trebuie incluse în bugetul acțiunii.

În plus, beneficiarii au obligația contractuală de a se asigura, pe toată durata acțiunii, prin toate mijloacele adecvate și în conformitate cu condițiile din acordul de finanțare, că orice comunicare, publicație sau obiect promoțional privind acțiunea menționează sprijinul financiar din partea Uniunii.

Pe lângă aceasta, orice comunicare sau publicație a beneficiarului, sub orice formă sau pe orice suport, trebuie să menționeze că autorul este singurul responsabil și că nu este neapărat vorba despre poziția oficială a Comisiei.

La rapoartele finale de execuție tehnică se anexează documente justificative privind măsurile luate în domeniul publicității. Se poate descărca un model de logo la următoarea adresă web: http://europa.eu/abc/symbols/emblem/download_ro.htm cu mențiunea „cu ajutor din partea Uniunii Europene”.

În cazul în care organizația beneficiară nu respectă obligațiile menționate anterior, Comisia își rezervă dreptul de a reduce valoarea finanțării acordate pentru acțiunea de informare respectivă sau de a refuza complet plata finanțării către beneficiar.

7.   PROTECȚIA DATELOR CU CARACTER PERSONAL

Comisia Europeană garantează că toate datele cu caracter personal care figurează în propuneri sunt prelucrate în conformitate cu cerințele Regulamentului (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (6). Aceste dispoziții se aplică în special confidențialității și securității datelor respective.

---

(1)  JO L 100, 20.4.2000, p. 7.

(2)  JO L 337, 13.12.2002, p. 21.

(3)  JO L 320, 21.10.2004, p. 14.

(4)  Orice program audiovizual trebuie însoțit de un angajament ferm de difuzare dacă face obiectul unei cofinanțări.

(5)  Pentru acest tip de acțiuni, acordul de finanțare va autoriza în mod explicit Comisia să dispună de drepturi de reproducere și de difuzare în scopuri necomerciale, pe orice tip de suport, pentru o perioadă de timp nelimitată și fără limitări teritoriale, a produselor sau programelor, sau a unor fragmente din acestea descrise în acțiunea respectivă.

(6)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---

ANEXA I

DOCUMENTE SUPLIMENTARE CARE TREBUIE ANEXATE LA CEREREA DE FINANȚARE

Pentru a fi complete, propunerile trebuie să includă (în afară de scrisoarea de candidatură, formularele de cerere și formularul de prezentare a bugetului, care pot fi descărcate de la adresa internet menționată la punctul 4.1 din prezenta cerere de propuneri), toate documentele suplimentare menționate în continuare. Solicitanții trebuie să se asigure că documentele sunt anexate la propunere în ordinea prezentată în tabelul următor. Absența unuia dintre aceste documente poate conduce la respingerea dosarului.

| Document | Descriere | Observații |
| --- | --- | --- |
| Documentul A | Fișă de identificare a persoanei juridice | Pentru toți solicitanții. Formular disponibil la adresa internet menționată la punctul 4.1 din prezenta cerere de propuneri |
| Documentul B | Fișă de identificare bancară | Pentru toți solicitanții. Formular disponibil la adresa internet menționată la punctul 4.1 din prezenta cerere de propuneri |
| Documentul C | Act constitutiv al asociației (statut) | Pentru toți solicitanții care nu sunt organisme publice |
| Documentul D | Un extras recent de înscriere în registrul oficial prevăzut de legislația statului membru în care este stabilit solicitantul (ca de exemplu, un extras din Monitorul Oficial sau din Registrul comerțului) care să menționeze în mod clar denumirea și adresa solicitantului, precum și data înregistrării acestuia | Pentru toți solicitanții |
| Documentul E | În cazul în care solicitantul este plătitor de TVA, o copie a documentului de înregistrare
  În cazul în care solicitantul nu are dreptul de a recupera TVA, un document oficial care atestă acest lucru | Pentru solicitanții de drept privat (TVA plătită de organismele publice nefiind în niciun caz eligibilă). În cazul în care solicitantul nu are dreptul de a recupera TVA, se anexează fie un document eliberat de autoritatea competentă în materie de TVA sau de orice altă entitate externă responsabilă cu întocmirea sau controlul conturilor (contabil independent, auditor etc.) care să ateste acest lucru, fie, într-o primă etapă, un document de autoatestare. Un eventual acord de finanțare nu va putea fi însă semnat în lipsa furnizării unei atestări externe. |
| Documentul F | Bilanțul și contul de profit și pierderi pentru ultimele două exerciții financiare încheiate sau orice alt document (precum un document de atestare bancară) care să ateste situația financiară a solicitantului și capacitatea acestuia de a-și desfășura activitatea pe toată perioada de executare a acțiunii de informare | Pentru toți solicitanții care nu sunt organisme publice |
| Documentul G | Curriculum vitae al persoanelor care răspund de pregătirea, executarea, monitorizarea și evaluarea acțiunii de informare propuse | Pentru toți solicitanții și coorganizatorii |
| Documentul H | Dovada contribuțiilor financiare ale celorlalți finanțatori (chiar dacă finanțatorul este și coorganizator) destinate acțiunii de informare propuse (dovada constă cel puțin într-o atestare oficială a finanțării din partea fiecărui finanțator prevăzut, care să indice denumirea acțiunii de informare și valoarea contribuției) | Formularul trebuie anexat obligatoriu în cazul în care există contribuții ale altor finanțatori. |
| NB: | A se reține că cele două motive principale de neeligibilitate a dosarelor în cursul ultimelor exerciții au fost nerespectarea obligațiilor legate de documentele E și H de mai sus. În ceea ce privește TVA (documentul E), este foarte importantă furnizarea documentelor cerute chiar dacă solicitantul nu este plătitor de TVA (cel puțin o autoatestare). În ceea ce privește dovada contribuțiilor financiare (documentul H), aceasta trebuie adusă pentru fiecare finanțator [literele (c), (d) și (f) din tabelul veniturilor la buget]. |

Document

Descriere

Observații

Documentul A

Fișă de identificare a persoanei juridice

Pentru toți solicitanții. Formular disponibil la adresa internet menționată la punctul 4.1 din prezenta cerere de propuneri

Documentul B

Fișă de identificare bancară

Pentru toți solicitanții. Formular disponibil la adresa internet menționată la punctul 4.1 din prezenta cerere de propuneri

Documentul C

Act constitutiv al asociației (statut)

Pentru toți solicitanții care nu sunt organisme publice

Documentul D

Un extras recent de înscriere în registrul oficial prevăzut de legislația statului membru în care este stabilit solicitantul (ca de exemplu, un extras din Monitorul Oficial sau din Registrul comerțului) care să menționeze în mod clar denumirea și adresa solicitantului, precum și data înregistrării acestuia

Pentru toți solicitanții

Documentul E

În cazul în care solicitantul este plătitor de TVA, o copie a documentului de înregistrare

În cazul în care solicitantul nu are dreptul de a recupera TVA, un document oficial care atestă acest lucru

Pentru solicitanții de drept privat (TVA plătită de organismele publice nefiind în niciun caz eligibilă). În cazul în care solicitantul nu are dreptul de a recupera TVA, se anexează fie un document eliberat de autoritatea competentă în materie de TVA sau de orice altă entitate externă responsabilă cu întocmirea sau controlul conturilor (contabil independent, auditor etc.) care să ateste acest lucru, fie, într-o primă etapă, un document de autoatestare. Un eventual acord de finanțare nu va putea fi însă semnat în lipsa furnizării unei atestări externe.

Documentul F

Bilanțul și contul de profit și pierderi pentru ultimele două exerciții financiare încheiate sau orice alt document (precum un document de atestare bancară) care să ateste situația financiară a solicitantului și capacitatea acestuia de a-și desfășura activitatea pe toată perioada de executare a acțiunii de informare

Pentru toți solicitanții care nu sunt organisme publice

Documentul G

Curriculum vitae al persoanelor care răspund de pregătirea, executarea, monitorizarea și evaluarea acțiunii de informare propuse

Pentru toți solicitanții și coorganizatorii

Documentul H

Dovada contribuțiilor financiare ale celorlalți finanțatori (chiar dacă finanțatorul este și coorganizator) destinate acțiunii de informare propuse (dovada constă cel puțin într-o atestare oficială a finanțării din partea fiecărui finanțator prevăzut, care să indice denumirea acțiunii de informare și valoarea contribuției)

Formularul trebuie anexat obligatoriu în cazul în care există contribuții ale altor finanțatori.

NB:

A se reține că cele două motive principale de neeligibilitate a dosarelor în cursul ultimelor exerciții au fost nerespectarea obligațiilor legate de documentele E și H de mai sus. În ceea ce privește TVA (documentul E), este foarte importantă furnizarea documentelor cerute chiar dacă solicitantul nu este plătitor de TVA (cel puțin o autoatestare). În ceea ce privește dovada contribuțiilor financiare (documentul H), aceasta trebuie adusă pentru fiecare finanțator [literele (c), (d) și (f) din tabelul veniturilor la buget].

---

ANEXA II

CRITERII DE ELIGIBILITATE ȘI DE EXCLUDERE

1.   Criterii de eligibilitate

(a)   Criterii de eligibilitate aplicabile solicitantului:

| — | Solicitantul trebuie să fie o persoană juridică legal constituită într-un stat membru de cel puțin doi ani. Acest lucru trebuie să rezulte în mod clar din propunere și din documentele justificative. Solicitanții care nu sunt legal constituiți într-un stat membru de cel puțin doi ani sau nu sunt în măsură să dovedească acest lucru vor fi respinși. |
| --- | --- |

—

Solicitantul trebuie să fie o persoană juridică legal constituită într-un stat membru de cel puțin doi ani. Acest lucru trebuie să rezulte în mod clar din propunere și din documentele justificative. Solicitanții care nu sunt legal constituiți într-un stat membru de cel puțin doi ani sau nu sunt în măsură să dovedească acest lucru vor fi respinși.

(b)   Criterii de eligibilitate aplicabile propunerii:

Propunerile depuse în cadrul prezentei cereri de propuneri trebuie să îndeplinească toate condițiile enumerate în continuare:

| — | să fie trimise până la 30 septembrie 2011 cel târziu (ștampila poștei constituie dovada respectării termenului de trimitere); |
| --- | --- |

—

să fie trimise până la 30 septembrie 2011 cel târziu (ștampila poștei constituie dovada respectării termenului de trimitere);

| — | să fie întocmite atât utilizând formularele corespunzătoare, prevăzute pentru propunere și pentru buget, care pot fi descărcate la adresa web menționată la punctul 4.1, cât și în versiune electronică; |
| --- | --- |

—

să fie întocmite atât utilizând formularele corespunzătoare, prevăzute pentru propunere și pentru buget, care pot fi descărcate la adresa web menționată la punctul 4.1, cât și în versiune electronică;

| — | să fie redactate în una dintre limbile oficiale ale Uniunii; |
| --- | --- |

—

să fie redactate în una dintre limbile oficiale ale Uniunii;

| — | să conțină toate documentele enumerate la punctul 4.1 din prezenta cerere de propuneri; |
| --- | --- |

—

să conțină toate documentele enumerate la punctul 4.1 din prezenta cerere de propuneri;

| — | să conțină o scrisoare de solicitare în care se menționează denumirea acțiunii de informare și valoarea subvenției solicitate [care trebuie să fie identică valorii indicate la literele (g) și (h) din tabelul veniturilor la buget], semnată de reprezentantul legal al organismului solicitant; |
| --- | --- |

—

să conțină o scrisoare de solicitare în care se menționează denumirea acțiunii de informare și valoarea subvenției solicitate [care trebuie să fie identică valorii indicate la literele (g) și (h) din tabelul veniturilor la buget], semnată de reprezentantul legal al organismului solicitant;

| — | solicitanții sunt autorizați să depună o singură propunere per exercițiu bugetar; |
| --- | --- |

—

solicitanții sunt autorizați să depună o singură propunere per exercițiu bugetar;

| — | valoarea finanțării solicitate Comisiei (inclusiv suma forfetară destinată acoperirii cheltuielilor de personal) trebuie să se situeze între 100 000 EUR și 500 000 EUR; |
| --- | --- |

—

valoarea finanțării solicitate Comisiei (inclusiv suma forfetară destinată acoperirii cheltuielilor de personal) trebuie să se situeze între 100 000 EUR și 500 000 EUR;

| — | bugetul acțiunilor de informare propuse trebuie:






  — | să fie prezentat în euro; |
| --- | --- | --- |

—

bugetul acțiunilor de informare propuse trebuie:

—

să fie prezentat în euro;

| — | să conțină un tabel de cheltuieli și un tabel de venituri, în echilibru; |
| --- | --- |

—

să conțină un tabel de cheltuieli și un tabel de venituri, în echilibru;

| — | să fie datat și semnat, atât pentru tabelul de cheltuieli, cât și pentru cel de venituri, de către persoana autorizată legal să reprezinte solicitantul; |
| --- | --- |

—

să fie datat și semnat, atât pentru tabelul de cheltuieli, cât și pentru cel de venituri, de către persoana autorizată legal să reprezinte solicitantul;

| — | să fie elaborat pe baza unor calcule detaliate (cantități, prețuri unitare, prețuri totale) și să indice criteriile folosite la elaborare; nu se acceptă sume forfetare (cu excepția cheltuielilor de personal); |
| --- | --- |

—

să fie elaborat pe baza unor calcule detaliate (cantități, prețuri unitare, prețuri totale) și să indice criteriile folosite la elaborare; nu se acceptă sume forfetare (cu excepția cheltuielilor de personal);

| — | să respecte sumele maxime stabilite de Comisie pentru anumite categorii de cheltuieli [a se vedea anexa IV și documentul „Cheltuieli maxime de cazare (hotel) acceptate de Comisie” disponibil la adresa internet menționată la punctul 4.1]; |
| --- | --- |

—

să respecte sumele maxime stabilite de Comisie pentru anumite categorii de cheltuieli [a se vedea anexa IV și documentul „Cheltuieli maxime de cazare (hotel) acceptate de Comisie” disponibil la adresa internet menționată la punctul 4.1];

| — | să fie prezentat fără TVA în cazul în care solicitantul este plătitor de TVA și are dreptul de a deduce taxa respectivă sau dacă este vorba despre un organism public; |
| --- | --- |

—

să fie prezentat fără TVA în cazul în care solicitantul este plătitor de TVA și are dreptul de a deduce taxa respectivă sau dacă este vorba despre un organism public;

| — | să includă în secțiunea referitoare la „venituri” contribuția directă a solicitantului, finanțarea solicitată Comisiei și (dacă este cazul) detalii privind orice contribuții din partea altor finanțatori, precum și toate veniturile generate de proiect, inclusiv, dacă este cazul, taxele solicitate participanților. |
| --- | --- |

—

să includă în secțiunea referitoare la „venituri” contribuția directă a solicitantului, finanțarea solicitată Comisiei și (dacă este cazul) detalii privind orice contribuții din partea altor finanțatori, precum și toate veniturile generate de proiect, inclusiv, dacă este cazul, taxele solicitate participanților.

| — | Acțiunea de informare propusă (pregătire, executare, monitorizare și evaluare) trebuie să se desfășoare în perioada 1 martie 2012-28 februarie 2013. |
| --- | --- |

—

Acțiunea de informare propusă (pregătire, executare, monitorizare și evaluare) trebuie să se desfășoare în perioada 1 martie 2012-28 februarie 2013.

| — | Nu sunt eligibile:






  — | acțiunile obligatorii prevăzute de legislație; |
| --- | --- | --- |

—

Nu sunt eligibile:

—

acțiunile obligatorii prevăzute de legislație;

| — | acțiunile care beneficiază de o finanțare din partea Uniunii Europene acordată din altă linie bugetară; |
| --- | --- |

—

acțiunile care beneficiază de o finanțare din partea Uniunii Europene acordată din altă linie bugetară;

| — | acțiunile cu scop lucrativ; |
| --- | --- |

—

acțiunile cu scop lucrativ;

| — | adunările generale sau reuniunile statutare. |
| --- | --- |

—

adunările generale sau reuniunile statutare.

Propunerile care nu îndeplinesc una sau mai multe dintre condițiile enumerate anterior sunt considerate neeligibile și sunt respinse.

2.   Criterii de excludere

Comisia va respinge toți solicitanții care se află în una dintre situațiile descrise la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 2208/2002 al Comisiei și la articolul 93 alineatul (1), la articolul 94 și la articolul 96 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene.

Nu se acordă subvenții solicitanților care, la momentul procedurii de acordare a unei subvenții, se află în una dintre situațiile următoare: solicitanții

| — | care se află în stare de faliment sau fac obiectul unei proceduri de lichidare sau de administrare judiciară sau au încheiat concordate, și-au suspendat activitatea sau se află într-o situație similară în urma unei proceduri de aceeași natură prevăzute de legislația și de reglementările naționale; |
| --- | --- |

—

care se află în stare de faliment sau fac obiectul unei proceduri de lichidare sau de administrare judiciară sau au încheiat concordate, și-au suspendat activitatea sau se află într-o situație similară în urma unei proceduri de aceeași natură prevăzute de legislația și de reglementările naționale;

| — | care au făcut obiectul unei condamnări pronunțate printr-o hotărâre judecătorească definitivă pentru orice delict care le afectează moralitatea profesională; |
| --- | --- |

—

care au făcut obiectul unei condamnări pronunțate printr-o hotărâre judecătorească definitivă pentru orice delict care le afectează moralitatea profesională;

| — | care au comis abateri profesionale grave, dovedite prin orice mijloace pe care autoritatea contractantă le poate justifica; |
| --- | --- |

—

care au comis abateri profesionale grave, dovedite prin orice mijloace pe care autoritatea contractantă le poate justifica;

| — | care nu și-au îndeplinit obligațiile de plată a contribuțiilor la fondul asigurărilor sociale sau obligațiile de plată a impozitelor în conformitate cu dispozițiile legale din țara în care sunt stabiliți sau din țara în care se află autoritatea contractantă sau din țara în care trebuie să se desfășoare acțiunea; |
| --- | --- |

—

care nu și-au îndeplinit obligațiile de plată a contribuțiilor la fondul asigurărilor sociale sau obligațiile de plată a impozitelor în conformitate cu dispozițiile legale din țara în care sunt stabiliți sau din țara în care se află autoritatea contractantă sau din țara în care trebuie să se desfășoare acțiunea;

| — | care au făcut obiectul unei condamnări pronunțate printr-o hotărâre judecătorească definitivă pentru fraudă, corupție, participare la o organizație criminală sau orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

—

care au făcut obiectul unei condamnări pronunțate printr-o hotărâre judecătorească definitivă pentru fraudă, corupție, participare la o organizație criminală sau orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii;

| — | care, în urma unei alte proceduri de achiziție publică sau de acordare a unei subvenții finanțate din bugetul Uniunii Europene, au fost găsiți vinovați de încălcarea gravă a contractului ca urmare a nerespectării obligațiilor contractuale; |
| --- | --- |

—

care, în urma unei alte proceduri de achiziție publică sau de acordare a unei subvenții finanțate din bugetul Uniunii Europene, au fost găsiți vinovați de încălcarea gravă a contractului ca urmare a nerespectării obligațiilor contractuale;

| — | care se găsesc într-o situație de conflict de interese; |
| --- | --- |

—

care se găsesc într-o situație de conflict de interese;

| — | care se fac vinovați de declarații false în furnizarea informațiilor solicitate, față de serviciul ordonator, sau de nefurnizarea respectivelor informații. |
| --- | --- |

—

care se fac vinovați de declarații false în furnizarea informațiilor solicitate, față de serviciul ordonator, sau de nefurnizarea respectivelor informații.

Solicitanții trebuie să declare pe propria răspundere că nu se află în una dintre situațiile menționate anterior (a se vedea scrisoarea de candidatură disponibilă la adresa internet prevăzută la punctul 4.1 din prezenta cerere de propuneri). În funcție de analiza riscului de gestionare, Comisia poate solicita dovezi suplimentare. Solicitanții care se fac vinovați de fals în declarații pot face obiectul unor sancțiuni administrative și financiare.

---

ANEXA III

CRITERII DE SELECȚIE ȘI DE ATRIBUIRE

1.   Criterii de selecție

Pentru a face dovada capacității lor tehnice, solicitanții trebuie să demonstreze:

| — | că dispun de mijloacele tehnice necesare și care prezintă relevanță pentru natura, pregătirea, executarea, monitorizarea și evaluarea acțiunii de informare propuse; |
| --- | --- |

—

că dispun de mijloacele tehnice necesare și care prezintă relevanță pentru natura, pregătirea, executarea, monitorizarea și evaluarea acțiunii de informare propuse;

| — | că au desfășurat minimum un proiect de informare publică în ultimii doi ani; |
| --- | --- |

—

că au desfășurat minimum un proiect de informare publică în ultimii doi ani;

| — | că dețin experiență de cel puțin doi ani în domeniul /domeniile de activitate propus(e). |
| --- | --- |

—

că dețin experiență de cel puțin doi ani în domeniul /domeniile de activitate propus(e).

Pentru a face dovada capacității lor financiare, solicitanții trebuie să demonstreze:

| — | că dispun de o situație financiară suficient de solidă care le permite menținerea activității pe toată perioada de realizare a acțiunii de informare. |
| --- | --- |

—

că dispun de o situație financiară suficient de solidă care le permite menținerea activității pe toată perioada de realizare a acțiunii de informare.

Capacitatea tehnică și financiară a solicitanților va fi evaluată pe baza informațiilor furnizate de aceștia în dosarul de candidatură. Comisia poate solicita însă informații suplimentare. Solicitanților li se reamintește că nu se vor acorda prefinanțări din partea Comisiei pentru acțiunile de informare care beneficiază de finanțare în conformitate cu prezenta cerere de propuneri. Solicitanții trebuie să își asume integral costurile acțiunii de informare. Subvenția acordată de Comisie va fi plătită numai după aprobarea raportului de execuție tehnică și financiară prezentat de beneficiari la finalizarea acțiunii de informare și, dacă este cazul, după excluderea cheltuielilor neeligibile.

Beneficiarul poate, eventual, solicita o plată intermediară (a se vedea detaliile de la punctul 3 din cererea de propuneri – Durată și buget).

2.   Criterii de atribuire

Fiecare acțiune va fi evaluată de comitetul ad-hoc în funcție de următoarele criterii:

| 1. | (maximum 30 de puncte): Pertinența și interesul general al acțiunii sunt apreciate în special în funcție de:






  — | gradul de conformitate al obiectivelor și al conținutului acțiunii cu obiectivele stabilite la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 814/2000 și cu prioritățile indicate la punctul 2.1 și tipurile de acțiuni menționate la punctul 2.2 (15 puncte); |
| --- | --- | --- |

1.

(maximum 30 de puncte): Pertinența și interesul general al acțiunii sunt apreciate în special în funcție de:

—

gradul de conformitate al obiectivelor și al conținutului acțiunii cu obiectivele stabilite la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 814/2000 și cu prioritățile indicate la punctul 2.1 și tipurile de acțiuni menționate la punctul 2.2 (15 puncte);

| — | calitatea generală a propunerii. Propunerile de proiect trebuie să definească în mod clar abordarea conceptuală și rezultatele vizate. Descrierea acțiunii și obiectivele trebuie să fie precise, iar rolurile și responsabilitățile solicitantului și ale fiecărui coorganizator trebuie specificate în mod clar. Programul acțiunii trebuie să fie prezentat în detaliu, iar agenda de lucru trebuie să fie realistă și adaptată obiectivelor (15 puncte); |
| --- | --- |

—

calitatea generală a propunerii. Propunerile de proiect trebuie să definească în mod clar abordarea conceptuală și rezultatele vizate. Descrierea acțiunii și obiectivele trebuie să fie precise, iar rolurile și responsabilitățile solicitantului și ale fiecărui coorganizator trebuie specificate în mod clar. Programul acțiunii trebuie să fie prezentat în detaliu, iar agenda de lucru trebuie să fie realistă și adaptată obiectivelor (15 puncte);

| 2. | (maximum 30 de puncte): Valoarea adăugată globală a propunerii este apreciată în special în funcție de:






  — | publicul-țintă căruia i se adresează acțiunea. Vor fi preferate acțiunile care vizează mai multe țări și 5 % din populația acestora (15 puncte); |
| --- | --- | --- |

2.

(maximum 30 de puncte): Valoarea adăugată globală a propunerii este apreciată în special în funcție de:

—

publicul-țintă căruia i se adresează acțiunea. Vor fi preferate acțiunile care vizează mai multe țări și 5 % din populația acestora (15 puncte);

| — | caracterul inovator și creativ al acțiunilor propuse (10 puncte); |
| --- | --- |

—

caracterul inovator și creativ al acțiunilor propuse (10 puncte);

| — | calitatea financiară a propunerii. Propunerile trebuie să demonstreze că acțiunea va utiliza în mod profitabil ajutorul financiar solicitat Comisiei și că va prezenta un raport cost-eficacitate bun (5 puncte); |
| --- | --- |

—

calitatea financiară a propunerii. Propunerile trebuie să demonstreze că acțiunea va utiliza în mod profitabil ajutorul financiar solicitat Comisiei și că va prezenta un raport cost-eficacitate bun (5 puncte);

| 3. | (maximum 25 de puncte): Impactul acțiunii și politica de diseminare adoptată sunt apreciate în special în funcție de:






  — | dimensiunea, calitatea și reprezentativitatea publicului-țintă (inclusiv beneficiarii indirecți) în raport cu tipul de acțiune (15 puncte); |
| --- | --- | --- |

3.

(maximum 25 de puncte): Impactul acțiunii și politica de diseminare adoptată sunt apreciate în special în funcție de:

—

dimensiunea, calitatea și reprezentativitatea publicului-țintă (inclusiv beneficiarii indirecți) în raport cu tipul de acțiune (15 puncte);

| — | capacitatea solicitantului și a coorganizatorilor de a asigura o monitorizare eficientă și difuzarea rezultatelor obținute, precum și în funcție de canalele de difuzare utilizate (în special presa scrisă, audiovizualul, internetul, distribuția directă) și de rolul acestora în cadrul acțiunii (10 puncte); |
| --- | --- |

—

capacitatea solicitantului și a coorganizatorilor de a asigura o monitorizare eficientă și difuzarea rezultatelor obținute, precum și în funcție de canalele de difuzare utilizate (în special presa scrisă, audiovizualul, internetul, distribuția directă) și de rolul acestora în cadrul acțiunii (10 puncte);

| 4. | (maximum 15 puncte) Evaluarea acțiunii este apreciată în special în funcție de:






  — | justificarea efectelor scontate ale acțiunii și analiza rezultatelor după realizarea acțiunii (10 puncte); |
| --- | --- | --- |

4.

(maximum 15 puncte) Evaluarea acțiunii este apreciată în special în funcție de:

—

justificarea efectelor scontate ale acțiunii și analiza rezultatelor după realizarea acțiunii (10 puncte);

| — | tehnicile utilizate (sondaje, chestionare, statistici etc.) pentru determinarea impactului mesajelor transmise (5 puncte). |
| --- | --- |

—

tehnicile utilizate (sondaje, chestionare, statistici etc.) pentru determinarea impactului mesajelor transmise (5 puncte).

Acțiunile care primesc cel puțin 60 de puncte din cele 100 alocate criteriilor 1-4 și cel puțin 50 % din punctele disponibile pentru fiecare criteriu vor fi considerate de comitetul de evaluare drept acțiuni de cea mai înaltă calitate și vor fi propuse pentru acordarea unei finanțări. Comisia poate mări nota minimă acceptabilă în funcție de resursele bugetare disponibile. Vă rugăm să luați în considerare faptul că decizia finală a Comisiei de acordare a unei finanțări poate fi diferită de propunerea formulată de comitetul de evaluare.

---

ANEXA IV

ELABORAREA BUGETULUI

Bugetul trebuie să respecte toate regulile pertinente prevăzute în anexa II (criterii de eligibilitate și de excludere) și trebuie să fie prezentat utilizându-se formularele corespunzătoare (tabelele de cheltuieli și de venituri).

Tabelul de cheltuieli trebuie să fie specific și să permită o înțelegere clară a fiecărei cheltuieli (de exemplu, nu trebuie să conțină formulări de genul „altele”). Diferitele categorii de costuri trebuie să se reflecte în descrierea acțiunii de informare (formularul nr. 3).

Tabelul de venituri trebuie să fie specific și să permită o înțelegere clară a fiecărui venit/contribuție financiară, precum și să respecte regula nonprofit. Trebuie anexate dovezi ale contribuțiilor din partea altor finanțatori (a se vedea documentul H din anexa I).

Pentru a facilita elaborarea bugetului, la adresa internet menționată la punctul 4.1 este furnizat un exemplu de buget corect completat.

Tabelul de cheltuieli din buget trebuie să includă numai costuri eligibile (a se vedea în continuare).

Orice cheltuială generată înainte de semnarea acordului constituie responsabilitatea solicitantului și nu implică nicio obligație juridică sau financiară din partea Comisiei.

1.   Costuri eligibile

Costurile eligibile ale acțiunii de informare sunt costuri suportate efectiv de către beneficiar și care întrunesc următoarele criterii:

| (a) | sunt legate de obiectul acordului și sunt indicate în bugetul total prevăzut pentru acțiunea de informare; |
| --- | --- |

(a)

sunt legate de obiectul acordului și sunt indicate în bugetul total prevăzut pentru acțiunea de informare;

| (b) | sunt necesare pentru realizarea acțiunii și fac obiectul finanțării; |
| --- | --- |

(b)

sunt necesare pentru realizarea acțiunii și fac obiectul finanțării;

| (c) | sunt suportate și plătite de beneficiar pe durata acțiunii de informare, după cum se precizează la articolul I.2.2 din acordul de finanțare, și anume sunt demonstrate prin documentele justificative originale (a se vedea tabelul de la punctul 3 de mai jos) și prin dovezile aferente de efectuare a plăților; |
| --- | --- |

(c)

sunt suportate și plătite de beneficiar pe durata acțiunii de informare, după cum se precizează la articolul I.2.2 din acordul de finanțare, și anume sunt demonstrate prin documentele justificative originale (a se vedea tabelul de la punctul 3 de mai jos) și prin dovezile aferente de efectuare a plăților;

| (d) | sunt identificabile și verificabile, fiind înregistrate în evidențele contabile ale beneficiarului și stabilite în conformitate cu standardele contabile ale țării în care este stabilit beneficiarul și cu practicile uzuale ale beneficiarului în materie de contabilitate analitică; |
| --- | --- |

(d)

sunt identificabile și verificabile, fiind înregistrate în evidențele contabile ale beneficiarului și stabilite în conformitate cu standardele contabile ale țării în care este stabilit beneficiarul și cu practicile uzuale ale beneficiarului în materie de contabilitate analitică;

| (e) | sunt rezonabile, justificate și corespund cerințelor unei bune gestionări financiare, în special din punct de vedere al economiei și eficienței; |
| --- | --- |

(e)

sunt rezonabile, justificate și corespund cerințelor unei bune gestionări financiare, în special din punct de vedere al economiei și eficienței;

| (f) | respectă dispozițiile legislației fiscale și sociale aplicabile. |
| --- | --- |

(f)

respectă dispozițiile legislației fiscale și sociale aplicabile.

FURNIZORI/SUBCONTRACTANȚI pentru servicii care depășesc 10 000 EUR

Este necesar să se ia în considerare faptul că, în cazul în care solicitantul intenționează să recurgă la furnizori/subcontractanți și valoarea tuturor serviciilor care urmează a fi prestate de același furnizor/subcontractant depășește 10 000 EUR, solicitantul are obligația de a prezenta Comisiei cel puțin trei oferte formulate de trei societăți diferite, de a anexa oferta selectată și de a demonstra că furnizorul/contractantul selectat oferă cel mai bun raport calitate-preț, precum și de a justifica opțiunea atunci când oferta selectată nu este cea mai puțin costisitoare.

Aceste documente trebuie prezentate Comisiei cât mai curând posibil și cel mai târziu împreună cu rapoartele finale tehnice și financiare.

În caz contrar, Comisia va considera aceste costuri ca fiind neeligibile.

2.   Costuri neeligibile

Nu sunt eligibile următoarele costuri:

| — | contribuțiile în natură; |
| --- | --- |

—

contribuțiile în natură;

| — | cheltuielile care nu sunt detaliate sau cheltuielile forfetare, cu excepția cheltuielilor de personal; |
| --- | --- |

—

cheltuielile care nu sunt detaliate sau cheltuielile forfetare, cu excepția cheltuielilor de personal;

| — | costurile indirecte (chirie, electricitate, apă, gaz, asigurări, impozite și taxe etc.); |
| --- | --- |

—

costurile indirecte (chirie, electricitate, apă, gaz, asigurări, impozite și taxe etc.);

| — | costurile pentru materiale de birou (hârtie, consumabile pentru birou etc.); |
| --- | --- |

—

costurile pentru materiale de birou (hârtie, consumabile pentru birou etc.);

| — | costurile inerente achiziționării de echipament nou sau de ocazie; |
| --- | --- |

—

costurile inerente achiziționării de echipament nou sau de ocazie;

| — | costurile de amortizare a echipamentului; |
| --- | --- |

—

costurile de amortizare a echipamentului;

| — | costurile care nu sunt prevăzute în bugetul previzional; |
| --- | --- |

—

costurile care nu sunt prevăzute în bugetul previzional;

| — | TVA, cu excepția cazului în care beneficiarul dovedește că nu are dreptul de a o recupera în conformitate cu legislația națională aplicabilă. Cu toate acestea, TVA plătită de organismele publice nu este eligibilă; |
| --- | --- |

—

TVA, cu excepția cazului în care beneficiarul dovedește că nu are dreptul de a o recupera în conformitate cu legislația națională aplicabilă. Cu toate acestea, TVA plătită de organismele publice nu este eligibilă;

| — | rentabilitatea capitalului; |
| --- | --- |

—

rentabilitatea capitalului;

| — | datoriile și costurile privind serviciul datoriei; |
| --- | --- |

—

datoriile și costurile privind serviciul datoriei;

| — | provizioanele pentru pierderi sau eventuale datorii viitoare; |
| --- | --- |

—

provizioanele pentru pierderi sau eventuale datorii viitoare;

| — | dobânzile datorate; |
| --- | --- |

—

dobânzile datorate;

| — | creanțele îndoielnice; |
| --- | --- |

—

creanțele îndoielnice;

| — | pierderile de schimb valutar; |
| --- | --- |

—

pierderile de schimb valutar;

| — | costurile declarate de beneficiar și acoperite în cadrul unei alte acțiuni sau în cadrul unui alt program de lucru care face obiectul unei subvenții din partea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

costurile declarate de beneficiar și acoperite în cadrul unei alte acțiuni sau în cadrul unui alt program de lucru care face obiectul unei subvenții din partea Uniunii Europene;

| — | cheltuielile excesive sau nechibzuite. |
| --- | --- |

—

cheltuielile excesive sau nechibzuite.

3.   Dispoziții specifice privind costurile eligibile și documentele justificative solicitate

| Categoria de cheltuieli | Eligibile | Documentul justificativ solicitat (NB: În cazul în care se enumeră mai multe documente, toate acestea trebuie furnizate.) |
| --- | --- | --- |
| Cheltuieli de personal | 1. | Angajați
  Se plătește o sumă forfetară de maximum 10 000 EUR pentru acțiunile ale căror costuri totale eligibile (excluzând suma forfetară pentru cheltuielile de personal) sunt mai mici de 400 000 EUR și de maximum 25 000 EUR pentru acțiunile ale căror costuri totale eligibile (excluzând suma forfetară pentru cheltuielile de personal) sunt cuprinse între 400 000 EUR și 950 000 EUR. Aceasta include cheltuielile cu personalul pentru elaborare, executare, monitorizare și evaluare. |

Categoria de cheltuieli

Eligibile

Documentul justificativ solicitat (NB: În cazul în care se enumeră mai multe documente, toate acestea trebuie furnizate.)

Cheltuieli de personal

1.

Angajați

Se plătește o sumă forfetară de maximum 10 000 EUR pentru acțiunile ale căror costuri totale eligibile (excluzând suma forfetară pentru cheltuielile de personal) sunt mai mici de 400 000 EUR și de maximum 25 000 EUR pentru acțiunile ale căror costuri totale eligibile (excluzând suma forfetară pentru cheltuielile de personal) sunt cuprinse între 400 000 EUR și 950 000 EUR. Aceasta include cheltuielile cu personalul pentru elaborare, executare, monitorizare și evaluare.

Nu sunt necesare documente justificative în vederea obținerii sumei forfetare.

Cu toate acestea, în scopuri de analiză, se solicită beneficiarilor să anexeze un document care să indice cheltuielile de personal generate efectiv în cadrul acțiunii de informare.

| 2. | Independenți |
| --- | --- |

2.

Independenți

Factură în care se menționează cel puțin denumirea acțiunii de informare, natura activității desfășurate și datele la care a avut loc.

| — | Dovada efectuării plății |
| --- | --- |

—

Dovada efectuării plății

Cheltuieli pentru transport (1)

| 1. | Tren
  Cheltuieli de transport la clasa a doua, pe ruta cea mai scurtă (2) |
| --- | --- |

1.

Tren

Cheltuieli de transport la clasa a doua, pe ruta cea mai scurtă (2)

| — | Bilet |
| --- | --- |

—

Bilet

| — | Dovada efectuării plății |
| --- | --- |

—

Dovada efectuării plății

| 2. | Avion
  Taxe de rezervare și costuri de călătorie la clasa economică, cu aplicarea tarifelor promoționale celor mai convenabile existente pe piață (APEX, PEX, Excursion etc.) |
| --- | --- |

2.

Avion

Taxe de rezervare și costuri de călătorie la clasa economică, cu aplicarea tarifelor promoționale celor mai convenabile existente pe piață (APEX, PEX, Excursion etc.)

| — | Rezervare electronică (incluzând prețul) |
| --- | --- |

—

Rezervare electronică (incluzând prețul)

| — | Cartea de îmbarcare folosită. Cartea de îmbarcare trebuie să indice numele, data, locul de plecare și destinația. |
| --- | --- |

—

Cartea de îmbarcare folosită. Cartea de îmbarcare trebuie să indice numele, data, locul de plecare și destinația.

| — | Dacă este cazul, factura emisă de agenția de voiaj |
| --- | --- |

—

Dacă este cazul, factura emisă de agenția de voiaj

| — | Dovada efectuării plății |
| --- | --- |

—

Dovada efectuării plății

| 3. | Autocar
  Călătorie interurbană pe ruta cea mai scurtă |
| --- | --- |

3.

Autocar

Călătorie interurbană pe ruta cea mai scurtă

| — | Factură în care se menționează cel puțin locul de plecare și destinația, numărul de pasageri și datele de călătorie. |
| --- | --- |

—

Factură în care se menționează cel puțin locul de plecare și destinația, numărul de pasageri și datele de călătorie.

| — | Dovada efectuării plății |
| --- | --- |

—

Dovada efectuării plății

| 4. | Feribot |
| --- | --- |

4.

Feribot

| — | Bilet |
| --- | --- |

—

Bilet

| — | Dovada efectuării plății |
| --- | --- |

—

Dovada efectuării plății

Cazare

| 1. | Pe durata pregătirii acțiunii de informare
  Cazare la hotel până la o valoare-limită pe noapte stabilită în funcție de țară. Valoarea maximă poate fi găsită la adresa internet menționată la punctul 4.1 din prezenta cerere de propuneri [„cheltuieli-limită de cazare (hotel) acceptate de Comisie”]. |
| --- | --- |

1.

Pe durata pregătirii acțiunii de informare

Cazare la hotel până la o valoare-limită pe noapte stabilită în funcție de țară. Valoarea maximă poate fi găsită la adresa internet menționată la punctul 4.1 din prezenta cerere de propuneri [„cheltuieli-limită de cazare (hotel) acceptate de Comisie”].

| — | Factură detaliată de la hotel în care se menționează numele persoanelor, datele și numărul de nopți de cazare. În cazul în care factura se referă la un grup, este necesară furnizarea acelorași informații. |
| --- | --- |

—

Factură detaliată de la hotel în care se menționează numele persoanelor, datele și numărul de nopți de cazare. În cazul în care factura se referă la un grup, este necesară furnizarea acelorași informații.

| — | Descrierea de către beneficiarul finanțării a scopului cazării, a legăturii cu acțiunea de informare cofinanțată și a rolului persoanelor respective în cadrul acțiunii |
| --- | --- |

—

Descrierea de către beneficiarul finanțării a scopului cazării, a legăturii cu acțiunea de informare cofinanțată și a rolului persoanelor respective în cadrul acțiunii

| — | Dacă este cazul, procesul-verbal al reuniunii |
| --- | --- |

—

Dacă este cazul, procesul-verbal al reuniunii

| — | Dovada efectuării plății |
| --- | --- |

—

Dovada efectuării plății

| 2. | Pe durata desfășurării acțiunii de informare
  Cazare la hotel până la o valoare-limită pe noapte stabilită în funcție de țară. Valoarea maximă poate fi găsită la adresa internet menționată la punctul 4.1 din prezenta cerere de propuneri [„cheltuieli-limită de cazare (hotel) acceptate de Comisie”]. |
| --- | --- |

2.

Pe durata desfășurării acțiunii de informare

Cazare la hotel până la o valoare-limită pe noapte stabilită în funcție de țară. Valoarea maximă poate fi găsită la adresa internet menționată la punctul 4.1 din prezenta cerere de propuneri [„cheltuieli-limită de cazare (hotel) acceptate de Comisie”].

| — | Factură detaliată de la hotel în care se menționează numele persoanelor, datele și numărul de nopți de cazare. În cazul în care factura se referă la un grup, este necesară furnizarea acelorași informații. |
| --- | --- |

—

Factură detaliată de la hotel în care se menționează numele persoanelor, datele și numărul de nopți de cazare. În cazul în care factura se referă la un grup, este necesară furnizarea acelorași informații.

Lista cu participanții semnată de participanți după cum se solicită pentru raportul tehnic (a se vedea articolul I.5.2.2 din acordul de finanțare).

| — | Dovada efectuării plății |
| --- | --- |

—

Dovada efectuării plății

Masă

Numai pe durata desfășurării acțiunii de informare, până la o valoare maximă (fără TVA) de:

| — | 5 EUR de persoană pentru pauza de cafea; |
| --- | --- |

—

5 EUR de persoană pentru pauza de cafea;

| — | 25 EUR de persoană pentru prânz; |
| --- | --- |

—

25 EUR de persoană pentru prânz;

| — | 40 EUR de persoană pentru cină. |
| --- | --- |

—

40 EUR de persoană pentru cină.

Factură totală (3) (emisă de restaurant, hotel, centrul de conferințe etc.) în care se menționează cel puțin denumirea acțiunii de informare, data, numărul de persoane, tipul de servicii furnizate (pauze de cafea, prânz și/sau cină), prețurile unitare și prețul total.

Lista cu participanții semnată de participanți după cum se solicită pentru raportul tehnic (a se vedea articolul I.5.2.2 din acordul de finanțare).

| — | Dovada efectuării plății |
| --- | --- |

—

Dovada efectuării plății

Interpretare

| 1. | Angajați: costurile salariale sunt incluse în suma forfetară maximă prevăzută la categoria „cheltuieli de personal”. |
| --- | --- |

1.

Angajați: costurile salariale sunt incluse în suma forfetară maximă prevăzută la categoria „cheltuieli de personal”.

Nu se solicită documente justificative.

| 2. | Independenți: până la suma maximă de 600 EUR pe zi (fără TVA) |
| --- | --- |

2.

Independenți: până la suma maximă de 600 EUR pe zi (fără TVA)

| — | Factură în care se menționează cel puțin denumirea acțiunii de informare, limbile-sursă și țintă de interpretare, datele la care s-a desfășurat activitatea și numărul de ore lucrate. |
| --- | --- |

—

Factură în care se menționează cel puțin denumirea acțiunii de informare, limbile-sursă și țintă de interpretare, datele la care s-a desfășurat activitatea și numărul de ore lucrate.

| — | Dovada efectuării plății |
| --- | --- |

—

Dovada efectuării plății

Traducere

| 1. | Angajați: costurile salariale sunt incluse în suma forfetară maximă prevăzută la categoria „cheltuieli de personal”. |
| --- | --- |

1.

Angajați: costurile salariale sunt incluse în suma forfetară maximă prevăzută la categoria „cheltuieli de personal”.

Nu se solicită documente justificative.

| 2. | Independenți: până la suma maximă de 45 EUR pe pagină (fără TVA).
  O pagină este echivalentă cu 1 800 de caractere fără spații. |
| --- | --- |

2.

Independenți: până la suma maximă de 45 EUR pe pagină (fără TVA).

O pagină este echivalentă cu 1 800 de caractere fără spații.

| — | Factură în care se menționează cel puțin denumirea acțiunii de informare, limbile-sursă și țintă de traducere și numărul de pagini traduse. |
| --- | --- |

—

Factură în care se menționează cel puțin denumirea acțiunii de informare, limbile-sursă și țintă de traducere și numărul de pagini traduse.

| — | Dovada efectuării plății |
| --- | --- |

—

Dovada efectuării plății

Onorarii pentru experți sau conferențiari

În limita unui plafon de 600 EUR pe zi (fără TVA).

Onorariile pentru experți și conferențiari nu sunt eligibile dacă persoanele în cauză dețin o funcție publică la nivel național, al Uniunii Europene sau internațional sau sunt membri sau angajați ai organizației care beneficiază de finanțare sau ai unei organizații asociate sau afiliate.

Cheltuieli de cazare și transport: a se vedea categoriile de cheltuieli respective.

| — | Factură în care se menționează cel puțin denumirea acțiunii, natura activității desfășurate și datele la care s-a desfășurat aceasta. |
| --- | --- |

—

Factură în care se menționează cel puțin denumirea acțiunii, natura activității desfășurate și datele la care s-a desfășurat aceasta.

| — | Programul final al conferinței, inclusiv numele și funcția conferențiarului |
| --- | --- |

—

Programul final al conferinței, inclusiv numele și funcția conferențiarului

| — | Dovada efectuării plății |
| --- | --- |

—

Dovada efectuării plății

Închirierea sălilor de conferință și a echipamentelor

NB: Închirierea de cabine pentru interpretare simultană este limitată la o sumă maximă de 750 EUR/zi (fără TVA).

Factură în care se menționează cel puțin denumirea acțiunii de informare, natura echipamentelor și datele la care au fost închiriate sălile de conferință și echipamentele.

| — | Dovada efectuării plății |
| --- | --- |

—

Dovada efectuării plății

Cheltuieli poștale

Servicii poștale sau de mesagerie pentru trimiterea documentelor referitoare la acțiune (precum invitații etc.)

Factură detaliată în care sunt menționate cel puțin documentele trimise și numărul acestora sau un aviz poștal dovedind beneficiarul.

| — | Dovada efectuării plății |
| --- | --- |

—

Dovada efectuării plății

---

(1)  Sunt finanțate numai transporturile în comun (tren, avion, vapor). A se lua însă în considerare că nu sunt eligibile costurile pentru autobuz, metrou, tramvai și taxi.

(2)  Cheltuielile de călătorie la o altă clasă se consideră eligibile pentru suma corespunzătoare cheltuielilor de călătorie la clasa a doua, cu condiția prezentării unei atestări emise de compania de transport în care să se precizeze costul unei călătorii la clasa a doua.

(3)  Nu se acceptă facturi de restaurant individuale.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 19.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 212/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 212/36

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 212/12

| 1. | La data de 11 iulie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care fondurile de investiții afiliate cu KKR & Co. L.P. („KKR”, SUA) și Sorgenia SpA („Sorgenia”, Italia), care face parte dintr-un grup de societăți controlate de întreprinderea Cofide, dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul comun indirect asupra întreprinderii Sorgenia France SA („Sorgenia France”, Franța), controlată, în prezent, exclusiv de întreprinderea Sorgenia, prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 11 iulie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care fondurile de investiții afiliate cu KKR & Co. L.P. („KKR”, SUA) și Sorgenia SpA („Sorgenia”, Italia), care face parte dintr-un grup de societăți controlate de întreprinderea Cofide, dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul comun indirect asupra întreprinderii Sorgenia France SA („Sorgenia France”, Franța), controlată, în prezent, exclusiv de întreprinderea Sorgenia, prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii KKR: furnizarea de servicii alternative de gestionare a activelor și de soluții privind piețele de capital; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii KKR: furnizarea de servicii alternative de gestionare a activelor și de soluții privind piețele de capital;

| — | în cazul întreprinderii Sorgenia: producerea și comercializarea de gaz și energie electrică (cu amănuntul și cu ridicata), cu precădere în Italia; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Sorgenia: producerea și comercializarea de gaz și energie electrică (cu amănuntul și cu ridicata), cu precădere în Italia;

| — | în cazul întreprinderii Sorgenia France: producerea de energie electrică din surse regenerabile în Franța. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Sorgenia France: producerea de energie electrică din surse regenerabile în Franța.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

| 19.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 212/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 212/37

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 212/13

| 1. | La data de 8 iulie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea RREEF Pan-European Infrastructure Fund II, LP („RREEF”), controlată în ultimă instanță de Deutsche Bank AG („Deutsche Bank”, Germania), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra Arenales Solar PS, S.L. („Arenales”, Spania), prin achiziționare de acțiuni. În prezent, Arenales este controlată în comun de Solar Millenium AG („SMAG”, Germania) și de OHL Industrial, S.L., care face parte din grupul Villar Mir („OHL/Villar”, Spania). |
| --- | --- |

1.

La data de 8 iulie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea RREEF Pan-European Infrastructure Fund II, LP („RREEF”), controlată în ultimă instanță de Deutsche Bank AG („Deutsche Bank”, Germania), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra Arenales Solar PS, S.L. („Arenales”, Spania), prin achiziționare de acțiuni. În prezent, Arenales este controlată în comun de Solar Millenium AG („SMAG”, Germania) și de OHL Industrial, S.L., care face parte din grupul Villar Mir („OHL/Villar”, Spania).

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii RREEF/Deutsche Bank: servicii financiare; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii RREEF/Deutsche Bank: servicii financiare;

| — | în cazul întreprinderii Arenales: construcția și operarea unei centrale termosolare în Morón de la Frontera, Sevilia, Spania; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Arenales: construcția și operarea unei centrale termosolare în Morón de la Frontera, Sevilia, Spania;

| — | în cazul întreprinderii OHL/Villar: activități care au legătură cu sectoarele îngrășămintelor, feroaliajelor, bunurilor imobiliare, energiei și construcției de proiecte industriale; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii OHL/Villar: activități care au legătură cu sectoarele îngrășămintelor, feroaliajelor, bunurilor imobiliare, energiei și construcției de proiecte industriale;

| — | în cazul întreprinderii SMAG: promovarea, construcția și operarea de centrale termosolare. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii SMAG: promovarea, construcția și operarea de centrale termosolare.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---