# Europos Sąjungos C 212/2011

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2011.212.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 212 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 54 tomas2011m. liepos 19d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2011.212.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 212

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

54 tomas2011m. liepos 19d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Taryba |
| 2011/C 212/01 | 2011 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Ispanijos 2011 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl atnaujintos 2011–2014 m. Ispanijos stabilumo programos | 1 |
| 2011/C 212/02 | 2011 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Čekijos 2011 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl atnaujintos 2011–2014 m. Čekijos konvergencijos programos | 5 |
| 2011/C 212/03 | 2011 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Vokietijos 2011 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl atnaujintos 2011–2014 m. Vokietijos stabilumo programos | 9 |
| 2011/C 212/04 | 2011 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Nyderlandų 2011 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl atnaujintos 2011–2015 m. Nyderlandų stabilumo programos | 13 |
| | NUOMONĖS |
| | Europos Komisija |
| 2011/C 212/05 | 2011 m. liepos 15 d. Komisijos nuomonė, pagal Euratomo sutarties 37 straipsnį dėl Aberdynšyro (Škotija, Jungtinė Karalystė) Stounihilo gamtinės kilmės radioaktyviųjų medžiagų nuosėdų šalinimo įrenginyje ir atliekyne sukauptų radioaktyviųjų atliekų šalinimo plano | 16 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

2011/C 212/01

2011 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Ispanijos 2011 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl atnaujintos 2011–2014 m. Ispanijos stabilumo programos

1

2011/C 212/02

2011 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Čekijos 2011 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl atnaujintos 2011–2014 m. Čekijos konvergencijos programos

5

2011/C 212/03

2011 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Vokietijos 2011 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl atnaujintos 2011–2014 m. Vokietijos stabilumo programos

9

2011/C 212/04

2011 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Nyderlandų 2011 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl atnaujintos 2011–2015 m. Nyderlandų stabilumo programos

13

NUOMONĖS

Europos Komisija

2011/C 212/05

2011 m. liepos 15 d. Komisijos nuomonė, pagal Euratomo sutarties 37 straipsnį dėl Aberdynšyro (Škotija, Jungtinė Karalystė) Stounihilo gamtinės kilmės radioaktyviųjų medžiagų nuosėdų šalinimo įrenginyje ir atliekyne sukauptų radioaktyviųjų atliekų šalinimo plano

16

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2011/C 212/06 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter) (
  1
  ) | 18 |
| 2011/C 212/07 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals) (
  1
  ) | 18 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2011/C 212/06

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter) (
  1
  )

1

18

2011/C 212/07

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals) (
  1
  )

1

18

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2011/C 212/08 | Pranešimas asmenims, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2010/145/BUSP ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1763/2004 nustatytos priemonės | 19 |
| 2011/C 212/09 | Pranešimas asmenims, grupėms ir subjektams, įtrauktiems į Tarybos reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalyje nurodytą sąrašą (žr. Tarybos reglamento (ES) Nr. 687/2011 priedą) | 20 |
| | Europos Komisija |
| 2011/C 212/10 | Euro kursas | 21 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2011/C 212/08

Pranešimas asmenims, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2010/145/BUSP ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1763/2004 nustatytos priemonės

19

2011/C 212/09

Pranešimas asmenims, grupėms ir subjektams, įtrauktiems į Tarybos reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalyje nurodytą sąrašą (žr. Tarybos reglamento (ES) Nr. 687/2011 priedą)

20

Europos Komisija

2011/C 212/10

Euro kursas

21

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos Komisija |
| 2011/C 212/11 | Kvietimas teikti paraiškas – Parama informavimo apie bendrąją žemės ūkio politiką priemonėms – Informavimo priemonių pagal 2012 m. išlaidų kategoriją 05 08 06 įgyvendinimas | 22 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2011/C 212/12 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 36 |
| 2011/C 212/13 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 37 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

2011/C 212/11

Kvietimas teikti paraiškas – Parama informavimo apie bendrąją žemės ūkio politiką priemonėms – Informavimo priemonių pagal 2012 m. išlaidų kategoriją 05 08 06 įgyvendinimas

22

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2011/C 212/12

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

36

2011/C 212/13

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

| 19.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 212/1

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2011 m. liepos 12 d.

dėl Ispanijos 2011 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl atnaujintos 2011–2014 m. Ispanijos stabilumo programos

2011/C 212/01

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas.

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į tas integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką. |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į tas integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką.

| (3) | 2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirmąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante bei integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“. |
| --- | --- |

(3)

2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirmąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante bei integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“.

| (4) | 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino fiskalinio konsolidavimo ir struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. Tarybos išvadas ir Komisijos metinę augimo apžvalgą). Ji pabrėžė, kad pirmenybę reikia teikti patikimų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atkūrimui, nedarbo mažinimui reformuojant darbo rinką ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemonėms. Ji paprašė, kad valstybės narės šiuos prioritetus įgyvendintų konkrečiomis priemonėmis ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas bei į nacionalines reformų programas. |
| --- | --- |

(4)

2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino fiskalinio konsolidavimo ir struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. Tarybos išvadas ir Komisijos metinę augimo apžvalgą). Ji pabrėžė, kad pirmenybę reikia teikti patikimų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atkūrimui, nedarbo mažinimui reformuojant darbo rinką ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemonėms. Ji paprašė, kad valstybės narės šiuos prioritetus įgyvendintų konkrečiomis priemonėmis ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas bei į nacionalines reformų programas.

| (5) | 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas. |
| --- | --- |

(5)

2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas.

| (6) | 2011 m. balandžio 29 d. Ispanija pateikė 2011 m. atnaujintą 2011–2014 m. stabilumo programą ir 2011 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu. |
| --- | --- |

(6)

2011 m. balandžio 29 d. Ispanija pateikė 2011 m. atnaujintą 2011–2014 m. stabilumo programą ir 2011 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu.

| (7) | Ispanijos ekonomika labai nukentėjo nuo krizės ir 2008–2009 m. buvo labai koreguojama. Nuo 2008 m. pradžios iki 2010 m. pabaigos realusis BVP sumažėjo 4,3 %, o užimtumas – daugiau negu 10 %. Todėl 2010 m. pabaigoje nedarbas išaugo iki 20,1 % – didžiausio lygio ES. Nuosmukis Ispanijoje stipriausiai smogė jauniems žmonėms (41,6 % nedarbo lygis) ir mažiau išsilavinusiems darbuotojams (26,4 % nedarbo lygis). Valstybės garantuojamos skolos kaina išaugo dėl neigiamų viešosios skolos pokyčių eurozonoje, o bankų sistema, visų pirma taupomieji bankai, labai nukentėjo nuo sprogusio būsto kainų burbulo ir labai susitraukusio statybų sektoriaus. Dar reikės laiko per pakilimo laikotarpį sukeltam dideliam makroekonominiam disbalansui ištaisyti. Siekdama išspręsti šias problemas Ispanijos Vyriausybė pradėjo įgyvendinti ambicingoje reformų darbotvarkėje numatytus uždavinius: fiskalinį konsolidavimą, valstybės pensijų reformą, taupomųjų bankų restruktūrizavimą ir darbo bei produktų rinkos reformas. |
| --- | --- |

(7)

Ispanijos ekonomika labai nukentėjo nuo krizės ir 2008–2009 m. buvo labai koreguojama. Nuo 2008 m. pradžios iki 2010 m. pabaigos realusis BVP sumažėjo 4,3 %, o užimtumas – daugiau negu 10 %. Todėl 2010 m. pabaigoje nedarbas išaugo iki 20,1 % – didžiausio lygio ES. Nuosmukis Ispanijoje stipriausiai smogė jauniems žmonėms (41,6 % nedarbo lygis) ir mažiau išsilavinusiems darbuotojams (26,4 % nedarbo lygis). Valstybės garantuojamos skolos kaina išaugo dėl neigiamų viešosios skolos pokyčių eurozonoje, o bankų sistema, visų pirma taupomieji bankai, labai nukentėjo nuo sprogusio būsto kainų burbulo ir labai susitraukusio statybų sektoriaus. Dar reikės laiko per pakilimo laikotarpį sukeltam dideliam makroekonominiam disbalansui ištaisyti. Siekdama išspręsti šias problemas Ispanijos Vyriausybė pradėjo įgyvendinti ambicingoje reformų darbotvarkėje numatytus uždavinius: fiskalinį konsolidavimą, valstybės pensijų reformą, taupomųjų bankų restruktūrizavimą ir darbo bei produktų rinkos reformas.

| (8) | Remdamasi atnaujintos stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos stabilumo programoje, yra palankus 2011 ir 2012 m. Stabilumo programoje planuojama iki 2013 m. biudžeto deficitą sumažinti iki mažesnės vertės negu 3 % pamatinė vertė, atsižvelgiant į 2009 m. balandžio mėn. Tarybos rekomendacijas, o deficitą 2014 m. toliau mažinti iki 2,1 % BVP. Stabilumo programoje nenumatoma, kad vidutinės trukmės tikslas, t. y. subalansuoti biudžetą, bus pasiektas stabilumo programos laikotarpiu. Šis koregavimo planas yra tinkamas. Metinis vidutinis struktūrinio balanso pagerėjimas 2010–2013 m. vidutiniškai yra 1,5 % BVP ir atitinka Tarybos rekomendaciją, o 2014 m. dar 0,3 % BVP. Numatoma, kad skolos ir BVP santykis padidės nuo 60,1 % BVP 2010 m. iki 69,3 % 2013 m. ir šiek tiek sumažės 2014 m. Konsolidavimo planui kyla pavojų, susijusių su pagrindinėmis makroekonominėmis prielaidomis ir biudžeto tikslų įgyvendinimu regionuose. Regionams tenka didelė bendrų viešųjų išlaidų dalis, o 9 iš 17 regionų viršijo savo 2010 m. fiskalinius tikslus. Tačiau regionų valdžiai taikomi deficito ir skolos kontrolės mechanizmai jau yra sustiprinti ir Ispanijos Vyriausybė įsipareigojo prireikus imtis papildomų priemonių biudžeto tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(8)

Remdamasi atnaujintos stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos stabilumo programoje, yra palankus 2011 ir 2012 m. Stabilumo programoje planuojama iki 2013 m. biudžeto deficitą sumažinti iki mažesnės vertės negu 3 % pamatinė vertė, atsižvelgiant į 2009 m. balandžio mėn. Tarybos rekomendacijas, o deficitą 2014 m. toliau mažinti iki 2,1 % BVP. Stabilumo programoje nenumatoma, kad vidutinės trukmės tikslas, t. y. subalansuoti biudžetą, bus pasiektas stabilumo programos laikotarpiu. Šis koregavimo planas yra tinkamas. Metinis vidutinis struktūrinio balanso pagerėjimas 2010–2013 m. vidutiniškai yra 1,5 % BVP ir atitinka Tarybos rekomendaciją, o 2014 m. dar 0,3 % BVP. Numatoma, kad skolos ir BVP santykis padidės nuo 60,1 % BVP 2010 m. iki 69,3 % 2013 m. ir šiek tiek sumažės 2014 m. Konsolidavimo planui kyla pavojų, susijusių su pagrindinėmis makroekonominėmis prielaidomis ir biudžeto tikslų įgyvendinimu regionuose. Regionams tenka didelė bendrų viešųjų išlaidų dalis, o 9 iš 17 regionų viršijo savo 2010 m. fiskalinius tikslus. Tačiau regionų valdžiai taikomi deficito ir skolos kontrolės mechanizmai jau yra sustiprinti ir Ispanijos Vyriausybė įsipareigojo prireikus imtis papildomų priemonių biudžeto tikslams pasiekti.

| (9) | Kad 2011 m. ir 2012 m. būtų pasiekta numatyta fiskalinė konsolidacija, reikia griežtai taikyti deficito ir skolos kontrolės mechanizmus, kuriuos įgyvendina regionų valdžia. Norint pasiekti biudžeto tikslus, jeigu 2011 ir 2012 m. makroekonominė ir biudžeto raida būtų prastesnė, nei tikėtasi, reikės papildomų priemonių, kurių Ispanijos Vyriausybė įsipareigojo imtis. 2013 m. Išlaidų peržiūros plane nustatytos tam tikros priemonės, kurios padės įgyvendinti biudžeto tikslus. Pagal Komisijos naujausią įvertinimą, rizika, susijusi su ilgalaikiu viešųjų finansų tvarumu, išlieka didelė. |
| --- | --- |

(9)

Kad 2011 m. ir 2012 m. būtų pasiekta numatyta fiskalinė konsolidacija, reikia griežtai taikyti deficito ir skolos kontrolės mechanizmus, kuriuos įgyvendina regionų valdžia. Norint pasiekti biudžeto tikslus, jeigu 2011 ir 2012 m. makroekonominė ir biudžeto raida būtų prastesnė, nei tikėtasi, reikės papildomų priemonių, kurių Ispanijos Vyriausybė įsipareigojo imtis. 2013 m. Išlaidų peržiūros plane nustatytos tam tikros priemonės, kurios padės įgyvendinti biudžeto tikslus. Pagal Komisijos naujausią įvertinimą, rizika, susijusi su ilgalaikiu viešųjų finansų tvarumu, išlieka didelė.

| (10) | Ispanijos vidurinės trukmės biudžeto sistema buvo labai svarbi remiant daugiametį fiskalinį planavimą ir apskritai įgyvendinama gerai. Tačiau ši sistema per krizę buvo išbandyta ir paaiškėjo, kad reikia toliau stiprinti fiskalinį stabilumą ir fiskalinės politikos prevencinį aspektą. Jie bus sustiprinti įvedus išlaidų taisyklę, pagrįstą vidutinės trukmės nominaliojo BVP augimu laikantis naujosios ES ekonominio valdymo sistemos. Ispanijos valdžios institucijų į stabilumo programą įrašyta taisyklė savaime taptų privaloma centrinei valdžiai ir vietos valdžiai. Vyriausybė taip pat planuoja pasiekti bendrą sutarimą Fiskalinės ir finansų politikos taryboje dėl taisyklės taikymo autonominėse bendruomenėse. |
| --- | --- |

(10)

Ispanijos vidurinės trukmės biudžeto sistema buvo labai svarbi remiant daugiametį fiskalinį planavimą ir apskritai įgyvendinama gerai. Tačiau ši sistema per krizę buvo išbandyta ir paaiškėjo, kad reikia toliau stiprinti fiskalinį stabilumą ir fiskalinės politikos prevencinį aspektą. Jie bus sustiprinti įvedus išlaidų taisyklę, pagrįstą vidutinės trukmės nominaliojo BVP augimu laikantis naujosios ES ekonominio valdymo sistemos. Ispanijos valdžios institucijų į stabilumo programą įrašyta taisyklė savaime taptų privaloma centrinei valdžiai ir vietos valdžiai. Vyriausybė taip pat planuoja pasiekti bendrą sutarimą Fiskalinės ir finansų politikos taryboje dėl taisyklės taikymo autonominėse bendruomenėse.

| (11) | Neįvykdžius reformos, panašu, kad ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis Ispanijos valstybės biudžetui būtų didesnis nei vidutiniškai ES. Taip visų pirma yra dėl to, kad per ateinančius dešimtmečius prognozuojamas didelis išlaidų pensijoms, kaip BVP dalies, padidėjimas. Ilguoju laikotarpiu dėl visuomenės senėjimo labai padidės į pensiją išeinančių asmenų ir dirbančių asmenų santykis. Ispanijos Vyriausybės pensijų reformos pasiūlymas, dėl kurio susitarta su socialiniais parteriais, reikšmingai pagerins fiskalinį tvarumą ir didins paskatas dalyvauti darbo rinkoje. Tačiau vis dar reikia, kad reformą patvirtintų parlamentas, taigi, ji vis dar gali būti šiek tiek pakeista. |
| --- | --- |

(11)

Neįvykdžius reformos, panašu, kad ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis Ispanijos valstybės biudžetui būtų didesnis nei vidutiniškai ES. Taip visų pirma yra dėl to, kad per ateinančius dešimtmečius prognozuojamas didelis išlaidų pensijoms, kaip BVP dalies, padidėjimas. Ilguoju laikotarpiu dėl visuomenės senėjimo labai padidės į pensiją išeinančių asmenų ir dirbančių asmenų santykis. Ispanijos Vyriausybės pensijų reformos pasiūlymas, dėl kurio susitarta su socialiniais parteriais, reikšmingai pagerins fiskalinį tvarumą ir didins paskatas dalyvauti darbo rinkoje. Tačiau vis dar reikia, kad reformą patvirtintų parlamentas, taigi, ji vis dar gali būti šiek tiek pakeista.

| (12) | Siekdama sustiprinti bankų sistemą Ispanija ėmėsi svarbių priemonių: teikdama paramą iš viešųjų lėšų ir imdamasi taupomųjų bankų restruktūrizavimo priemonių, stiprino bankų mokumą ir didino jų balansų skaidrumą. To pasekoje sektoriuje, ypač tarp taupomųjų bankų, įvyko pastebima konsolidacija, turėjusi teigiamų pasekmių vidutinio institucijų dydžio pokyčio, per didelio filialų ir darbuotojų skaičiaus sumažinimo, balansų sustiprinimo, rekapitalizacijos, veiksmingumo ir pelningumo didinimo prasme. Neseniai priimtais teisės aktais sprendžiamos vietos valdžios institucijų vaidmens valdant taupomuosius bankus sukeltos problemos, nes dauguma jų savo aktyvus ir įsipareigojimus perdavė komerciniams bankams. Ispanijos Vyriausybė įsipareigojo didžiąją dalį restruktūrizavimo proceso priemonių užbaigti iki 2011 m. rugsėjo mėn. pabaigos. Sekantis streso testų etapas Ispanijoje vėl bus vienas iš daugiausiai institucijų apimančių visoje ES. |
| --- | --- |

(12)

Siekdama sustiprinti bankų sistemą Ispanija ėmėsi svarbių priemonių: teikdama paramą iš viešųjų lėšų ir imdamasi taupomųjų bankų restruktūrizavimo priemonių, stiprino bankų mokumą ir didino jų balansų skaidrumą. To pasekoje sektoriuje, ypač tarp taupomųjų bankų, įvyko pastebima konsolidacija, turėjusi teigiamų pasekmių vidutinio institucijų dydžio pokyčio, per didelio filialų ir darbuotojų skaičiaus sumažinimo, balansų sustiprinimo, rekapitalizacijos, veiksmingumo ir pelningumo didinimo prasme. Neseniai priimtais teisės aktais sprendžiamos vietos valdžios institucijų vaidmens valdant taupomuosius bankus sukeltos problemos, nes dauguma jų savo aktyvus ir įsipareigojimus perdavė komerciniams bankams. Ispanijos Vyriausybė įsipareigojo didžiąją dalį restruktūrizavimo proceso priemonių užbaigti iki 2011 m. rugsėjo mėn. pabaigos. Sekantis streso testų etapas Ispanijoje vėl bus vienas iš daugiausiai institucijų apimančių visoje ES.

| (13) | Vykdomą Ispanijos darbo rinkos reformą reikia papildyti esamos sunkiai valdomos kolektyvinių derybų sistemos pertvarkymu. Kadangi dominuoja provincijos ir pramonės lygmenų susitarimai, nelieka daug galimybių derėtis įmonių lygmeniu. Savaiminis kolektyvinių susitarimų pratęsimas, neatnaujintų sutarčių galiojimas ir ex post infliacijos indeksavimo straipsnių naudojimas prisideda prie darbo užmokesčio nepaslankumo, todėl nėra darbo užmokesčio lankstumo, kurio reikia ekonomikos koregavimui paspartinti ir konkurencingumui atkurti. Ispanijos Vyriausybė paprašė socialinių partnerių pritarti kolektyvinių derybų sistemos reformai 2011 m. pavasarį. Nepavykus susitarti, birželio 10 d. vyriausybė priėmė Karališkąjį dekretą (angl. Royal Decree), kuris įsigaliojo iš karto, tačiau turės būti patvirtintas parlamento. |
| --- | --- |

(13)

Vykdomą Ispanijos darbo rinkos reformą reikia papildyti esamos sunkiai valdomos kolektyvinių derybų sistemos pertvarkymu. Kadangi dominuoja provincijos ir pramonės lygmenų susitarimai, nelieka daug galimybių derėtis įmonių lygmeniu. Savaiminis kolektyvinių susitarimų pratęsimas, neatnaujintų sutarčių galiojimas ir ex post infliacijos indeksavimo straipsnių naudojimas prisideda prie darbo užmokesčio nepaslankumo, todėl nėra darbo užmokesčio lankstumo, kurio reikia ekonomikos koregavimui paspartinti ir konkurencingumui atkurti. Ispanijos Vyriausybė paprašė socialinių partnerių pritarti kolektyvinių derybų sistemos reformai 2011 m. pavasarį. Nepavykus susitarti, birželio 10 d. vyriausybė priėmė Karališkąjį dekretą (angl. Royal Decree), kuris įsigaliojo iš karto, tačiau turės būti patvirtintas parlamento.

| (14) | Esant labai dideliam nedarbui, 2010 m. rugsėjo mėn. priėmusi įstatymą Ispanija pradėjo darbo rinkos reformą. Įstatymu siekiama sumažinti darbo rinkos dvilypumą ir jaunimo nedarbą, padidinti pažeidžiamų grupių asmenų įdarbinamumą, padidinti lankstumą įmonių lygmeniu bei pagerinti tarpininkavimo rinkoje veiksmingumą. 2011 m. vasario mėn. patvirtinta aktyvios darbo rinkos politikos reforma, kuri taip pat apima priemones, kuriomis norima sustiprinti įdarbinimo tarnybų patariamąjį ir rekomenduojamąjį vaidmenį ir jų veiklos derinimą nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis. Dabar dar per anksti visapusiškai įvertinti, ar reformos pakanka, kad segmentacija ir jaunimo bei ilgalaikis nedarbas sumažėtų, nes kai kurios priemonės dar neįgyvendinamos. Ispanijos Vyriausybė įsipareigojo imtis papildomų priemonių iki 2011 m. spalio mėn. |
| --- | --- |

(14)

Esant labai dideliam nedarbui, 2010 m. rugsėjo mėn. priėmusi įstatymą Ispanija pradėjo darbo rinkos reformą. Įstatymu siekiama sumažinti darbo rinkos dvilypumą ir jaunimo nedarbą, padidinti pažeidžiamų grupių asmenų įdarbinamumą, padidinti lankstumą įmonių lygmeniu bei pagerinti tarpininkavimo rinkoje veiksmingumą. 2011 m. vasario mėn. patvirtinta aktyvios darbo rinkos politikos reforma, kuri taip pat apima priemones, kuriomis norima sustiprinti įdarbinimo tarnybų patariamąjį ir rekomenduojamąjį vaidmenį ir jų veiklos derinimą nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis. Dabar dar per anksti visapusiškai įvertinti, ar reformos pakanka, kad segmentacija ir jaunimo bei ilgalaikis nedarbas sumažėtų, nes kai kurios priemonės dar neįgyvendinamos. Ispanijos Vyriausybė įsipareigojo imtis papildomų priemonių iki 2011 m. spalio mėn.

| (15) | Ispanija prarado kainų ir sąnaudų konkurencingumą, nors krizės metu ir po krizės palyginti nemažai išaugo eksporto rinkų dalis. Dėl didesnio darbo užmokesčio augimo kartu su mažesniu negu euro zonoje produktyvumo augimu, taip pat dėl konkurencijos trūkumo kai kurių produktų rinkose Ispanijoje nuolatos didėjo infliacija. Mokesčių sistemos veiksmingumo pagerinimas galėtų padėti padidinti konkurencingumą. Konkurencijos produktų rinkose tolesnis skatinimas ir kolektyvinių derybų sistemos reformos, kuri užtikrintų geresnę darbo užmokesčio didinimo atitiktį našumo didėjimui įmonės lygmeniu, patvirtinimas padės didinti konkurencingumą. |
| --- | --- |

(15)

Ispanija prarado kainų ir sąnaudų konkurencingumą, nors krizės metu ir po krizės palyginti nemažai išaugo eksporto rinkų dalis. Dėl didesnio darbo užmokesčio augimo kartu su mažesniu negu euro zonoje produktyvumo augimu, taip pat dėl konkurencijos trūkumo kai kurių produktų rinkose Ispanijoje nuolatos didėjo infliacija. Mokesčių sistemos veiksmingumo pagerinimas galėtų padėti padidinti konkurencingumą. Konkurencijos produktų rinkose tolesnis skatinimas ir kolektyvinių derybų sistemos reformos, kuri užtikrintų geresnę darbo užmokesčio didinimo atitiktį našumo didėjimui įmonės lygmeniu, patvirtinimas padės didinti konkurencingumą.

| (16) | Didelė mokyklos nebaigusių asmenų dalis Ispanijoje (31,2 % 2009 m.) kelia didelį susirūpinimą, nes mažėja kvalifikuotos darbo jėgos, daromas neigiamas poveikis tokių asmenų perspektyvoms susirasti darbą ir mažėja potencialus augimas. Į 2011 m. vasario 15 d. priimtą Tvarios ekonomikos įstatymą įtraukta priemonių, kuriomis švietimu ir profesiniu mokymu siekiama padidinti žmogiškojo kapitalo kokybę ir kiekybę. Tačiau naujų priemonių veiksmingumas siekiant kovoti su mokyklos nebaigimu ir patobulinti profesinį mokymąsi neapibrėžtas ir gali pasitvirtinti, kad jas sunku įgyvendinti visais valdžios lygmenimis. |
| --- | --- |

(16)

Didelė mokyklos nebaigusių asmenų dalis Ispanijoje (31,2 % 2009 m.) kelia didelį susirūpinimą, nes mažėja kvalifikuotos darbo jėgos, daromas neigiamas poveikis tokių asmenų perspektyvoms susirasti darbą ir mažėja potencialus augimas. Į 2011 m. vasario 15 d. priimtą Tvarios ekonomikos įstatymą įtraukta priemonių, kuriomis švietimu ir profesiniu mokymu siekiama padidinti žmogiškojo kapitalo kokybę ir kiekybę. Tačiau naujų priemonių veiksmingumas siekiant kovoti su mokyklos nebaigimu ir patobulinti profesinį mokymąsi neapibrėžtas ir gali pasitvirtinti, kad jas sunku įgyvendinti visais valdžios lygmenimis.

| (17) | Ispanija padarė nemažą pažangą gerindama konkurencijos produktų ir paslaugų rinkose sąlygas – taip spręsdama vieną iš lėto produktyvumo augimo priežasčių. Nors Ispanijoje Paslaugų direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę pažanga didelė ir šis procesas yra ambicingas, reikia toliau atverti laisvųjų profesijų rinką. Į Tvarios ekonomikos įstatymą įtraukta daugybė priemonių, kuriomis siekiama pagerinti verslo aplinką, sustiprinti konkurenciją ir skatinti aplinkos tvarumą. Veiksmingam įgyvendinimui reikia tolesnių pastangų visais valdžios lygmenimis ir tinkamo koordinavimo. |
| --- | --- |

(17)

Ispanija padarė nemažą pažangą gerindama konkurencijos produktų ir paslaugų rinkose sąlygas – taip spręsdama vieną iš lėto produktyvumo augimo priežasčių. Nors Ispanijoje Paslaugų direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę pažanga didelė ir šis procesas yra ambicingas, reikia toliau atverti laisvųjų profesijų rinką. Į Tvarios ekonomikos įstatymą įtraukta daugybė priemonių, kuriomis siekiama pagerinti verslo aplinką, sustiprinti konkurenciją ir skatinti aplinkos tvarumą. Veiksmingam įgyvendinimui reikia tolesnių pastangų visais valdžios lygmenimis ir tinkamo koordinavimo.

| (18) | Ispanija prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų pagal paktą „Euro plus“. Kiek tai susiję su fiskaliniais klausimais, Ispanija įsipareigoja nustatyti išlaidų taisyklę, siekdama padidinti fiskalinį stabilumą, taigi, ir viešųjų finansų tvarumą. Kad sustiprintų finansinį stabilumą, Ispanija įsipareigojo iki rugsėjo 30 d. užbaigti finansų sektoriaus restruktūrizavimą. Svarbios užimtumo priemonės: aktyvios darbo rinkos politikos įgyvendinimo aktai ir profesinio mokymo srities nuostatos, taip pat neformalaus užimtumo klausimo sprendimas. Konkurencingumo priemonės: kolektyvinių derybų sistemos ir reglamentuojamų profesijų reforma, konkurencingumo patariamojo komiteto sukūrimas ir bankroto įstatymo reforma. Minėtieji įsipareigojimai susiję su visomis keturiomis pakto sritimis. Jais tęsiama vykdoma reformų darbotvarkė, kuri papildoma tvirtu tam tikrų reformų įgyvendinimo tvarkaraščiu ir užtikrinimu, kad bus įgyvendintos visos jau vykdomos reformos. Šie įsipareigojimai buvo įvertinti ir į juos atsižvelgta rengiant rekomendacijas. |
| --- | --- |

(18)

Ispanija prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų pagal paktą „Euro plus“. Kiek tai susiję su fiskaliniais klausimais, Ispanija įsipareigoja nustatyti išlaidų taisyklę, siekdama padidinti fiskalinį stabilumą, taigi, ir viešųjų finansų tvarumą. Kad sustiprintų finansinį stabilumą, Ispanija įsipareigojo iki rugsėjo 30 d. užbaigti finansų sektoriaus restruktūrizavimą. Svarbios užimtumo priemonės: aktyvios darbo rinkos politikos įgyvendinimo aktai ir profesinio mokymo srities nuostatos, taip pat neformalaus užimtumo klausimo sprendimas. Konkurencingumo priemonės: kolektyvinių derybų sistemos ir reglamentuojamų profesijų reforma, konkurencingumo patariamojo komiteto sukūrimas ir bankroto įstatymo reforma. Minėtieji įsipareigojimai susiję su visomis keturiomis pakto sritimis. Jais tęsiama vykdoma reformų darbotvarkė, kuri papildoma tvirtu tam tikrų reformų įgyvendinimo tvarkaraščiu ir užtikrinimu, kad bus įgyvendintos visos jau vykdomos reformos. Šie įsipareigojimai buvo įvertinti ir į juos atsižvelgta rengiant rekomendacijas.

| (19) | Komisija įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įsipareigojimus pagal paktą „Euro plius“. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Ispanijos politikai, bet ir jų atitiktį ES taisyklėms ir gairėms, nes būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad Ispanijos Vyriausybė nustatė fiskalinio konsolidavimo planus, kurie suderinami su reikiamais tikslais, bet išlieka tam tikra neigiama rizika. Viešųjų išlaidų augimą reikėtų išlaikyti mažesnį negu vidutinės trukmės BVP augimo norma ir priimti pensijų reformą. Papildomomis priemonėmis 2011–2012 m. turėtų būti užtikrinamas finansų sistemos stabilumas (baigiant taupomųjų bankų restruktūrizavimą ir konsolidavimą) ir stiprinami augimo vidaus šaltiniai, siekiant įveikti dabartinį nedarbo didėjimą, visų pirma vykdant kolektyvinių derybų reformą ir toliau įgyvendinant vykdomas darbo rinkos reformas, glaudžiai stebint ir vertinant jų veiksmingumą. Paslaugų sektorius, amatai ir profesijos turėtų būti atverti didesnei konkurencijai ir turėtų būti mažinama įmonių administracinė našta. |
| --- | --- |

(19)

Komisija įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įsipareigojimus pagal paktą „Euro plius“. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Ispanijos politikai, bet ir jų atitiktį ES taisyklėms ir gairėms, nes būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad Ispanijos Vyriausybė nustatė fiskalinio konsolidavimo planus, kurie suderinami su reikiamais tikslais, bet išlieka tam tikra neigiama rizika. Viešųjų išlaidų augimą reikėtų išlaikyti mažesnį negu vidutinės trukmės BVP augimo norma ir priimti pensijų reformą. Papildomomis priemonėmis 2011–2012 m. turėtų būti užtikrinamas finansų sistemos stabilumas (baigiant taupomųjų bankų restruktūrizavimą ir konsolidavimą) ir stiprinami augimo vidaus šaltiniai, siekiant įveikti dabartinį nedarbo didėjimą, visų pirma vykdant kolektyvinių derybų reformą ir toliau įgyvendinant vykdomas darbo rinkos reformas, glaudžiai stebint ir vertinant jų veiksmingumą. Paslaugų sektorius, amatai ir profesijos turėtų būti atverti didesnei konkurencijai ir turėtų būti mažinama įmonių administracinė našta.

| (20) | Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip pat į 2010 m. birželio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Taryba išnagrinėjo 2011 m. atnaujintą Ispanijos stabilumo programą ir nuomonę (3) pateikė visų pirma rekomendacijos 1 punkte. Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, Taryba išnagrinėjo Ispanijos nacionalinę reformų programą, |
| --- | --- |

(20)

Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip pat į 2010 m. birželio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Taryba išnagrinėjo 2011 m. atnaujintą Ispanijos stabilumo programą ir nuomonę (3) pateikė visų pirma rekomendacijos 1 punkte. Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, Taryba išnagrinėjo Ispanijos nacionalinę reformų programą,

REKOMENDUOJA Ispanijai 2011–2012 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Įgyvendinti biudžeto strategiją 2011 ir 2012 m. bei ištaisyti perviršinį deficitą 2013 m. laikantis Tarybos rekomendacijos pagal PDP, užtikrinant, kad būtų pasiekti deficito tikslai visais valdžios lygmenimis, taip pat griežtai taikant esamus deficito ir skolos kontrolės mechanizmus regionų valdžiai; imtis papildomų priemonių, jeigu biudžeto ir ekonomikos raida nebus tokia, kokios tikimasi; pasinaudoti visomis galimybėmis, taip pat geresnėmis ekonomikos sąlygomis, deficitui sparčiau mažinti; nustatyti konkrečias priemones, kuriomis būtų visapusiškai pagrįsti 2013 ir 2014 m. tikslai ir kurių pagalba būtų pradėtas mažinti aukštas viešosios skolos santykis bei užtikrinta pakankama pažanga siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Viešųjų išlaidų augimą išlaikyti mažesnį negu vidutinės trukmės BVP augimas, nustatant privalomą visiems valdžios lygmenims taikomą išlaidų taisyklę, kaip numatyta. Toliau gerinti informacijos apie regionų ir vietos valdžios biudžetus ir jų vykdymą teikimą. |
| --- | --- |

1.

Įgyvendinti biudžeto strategiją 2011 ir 2012 m. bei ištaisyti perviršinį deficitą 2013 m. laikantis Tarybos rekomendacijos pagal PDP, užtikrinant, kad būtų pasiekti deficito tikslai visais valdžios lygmenimis, taip pat griežtai taikant esamus deficito ir skolos kontrolės mechanizmus regionų valdžiai; imtis papildomų priemonių, jeigu biudžeto ir ekonomikos raida nebus tokia, kokios tikimasi; pasinaudoti visomis galimybėmis, taip pat geresnėmis ekonomikos sąlygomis, deficitui sparčiau mažinti; nustatyti konkrečias priemones, kuriomis būtų visapusiškai pagrįsti 2013 ir 2014 m. tikslai ir kurių pagalba būtų pradėtas mažinti aukštas viešosios skolos santykis bei užtikrinta pakankama pažanga siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Viešųjų išlaidų augimą išlaikyti mažesnį negu vidutinės trukmės BVP augimas, nustatant privalomą visiems valdžios lygmenims taikomą išlaidų taisyklę, kaip numatyta. Toliau gerinti informacijos apie regionų ir vietos valdžios biudžetus ir jų vykdymą teikimą.

| 2. | Priimti pasiūlytą pensijų reformą, kad būtų pailgintas įstatymu nustatytas pensinis amžius ir padidintas išdirbtų metų skaičius, į kurį atsižvelgiama apskaičiuojant pensijas, kaip planuota; reguliariai peržiūrėti pensijų parametrus pagal gyvenimo trukmės pokyčius, kaip planuota, ir rengti papildomas priemones vyresnio amžiaus darbuotojų mokymuisi visą gyvenimą gerinti. |
| --- | --- |

2.

Priimti pasiūlytą pensijų reformą, kad būtų pailgintas įstatymu nustatytas pensinis amžius ir padidintas išdirbtų metų skaičius, į kurį atsižvelgiama apskaičiuojant pensijas, kaip planuota; reguliariai peržiūrėti pensijų parametrus pagal gyvenimo trukmės pokyčius, kaip planuota, ir rengti papildomas priemones vyresnio amžiaus darbuotojų mokymuisi visą gyvenimą gerinti.

| 3. | Atidžiai stebėti vykdomą finansinio sektoriaus, ypač kas susiję su taupomaisiais bankais, restruktūrizavimą, siekiant jį užbaigti kaip numatyta, t.y. iki 2011 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

3.

Atidžiai stebėti vykdomą finansinio sektoriaus, ypač kas susiję su taupomaisiais bankais, restruktūrizavimą, siekiant jį užbaigti kaip numatyta, t.y. iki 2011 m. rugsėjo 30 d.

| 4. | Analizuoti, kokiu mastu galima pagerinti mokesčių sistemos veiksmingumą, pavyzdžiui, darbo mokesčius pakeičiant vartojimo ir aplinkos mokesčiais, tuo pat metu užtikrinant fiskalinės konsolidacijos planų laikymąsi. |
| --- | --- |

4.

Analizuoti, kokiu mastu galima pagerinti mokesčių sistemos veiksmingumą, pavyzdžiui, darbo mokesčius pakeičiant vartojimo ir aplinkos mokesčiais, tuo pat metu užtikrinant fiskalinės konsolidacijos planų laikymąsi.

| 5. | Po konsultacijų su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę tvarką priimti ir pradėti įgyvendinti išsamią kolektyvinių derybų sistemos ir darbo užmokesčio indeksavimo sistemos reformą, siekiant užtikrinti, kad darbo užmokesčio augimas geriau atitiktų našumo pokyčius bei vietos ir įmonių lygmens sąlygas, taip pat suteikti įmonėms pakankamai lankstumo pačioms adaptuoti darbo sąlygas atsižvelgiant į pokyčius ekonominėje aplinkoje. |
| --- | --- |

5.

Po konsultacijų su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę tvarką priimti ir pradėti įgyvendinti išsamią kolektyvinių derybų sistemos ir darbo užmokesčio indeksavimo sistemos reformą, siekiant užtikrinti, kad darbo užmokesčio augimas geriau atitiktų našumo pokyčius bei vietos ir įmonių lygmens sąlygas, taip pat suteikti įmonėms pakankamai lankstumo pačioms adaptuoti darbo sąlygas atsižvelgiant į pokyčius ekonominėje aplinkoje.

| 6. | Iki 2011 m. pabaigos įvertinti 2010 m. rugsėjo mėn. darbo rinkos reformų ir 2011 m. vasario mėn. aktyvios darbo rinkos politikos reformų poveikį, prireikus kartu teikiant papildomų reformų pasiūlymus mažinti darbo rinkos susiskaidymą ir padidinti jaunimo užimtumo galimybes; užtikrinti atidų nacionalinėje reformų programoje nustatytų priemonių veiksmingumo stebėjimą, kad sumažėtų mokyklos nebaigusių asmenų skaičius, taip pat imantis prevencinės politikos, ir palengvėtų perėjimas į profesinį rengimą ir mokymą. |
| --- | --- |

6.

Iki 2011 m. pabaigos įvertinti 2010 m. rugsėjo mėn. darbo rinkos reformų ir 2011 m. vasario mėn. aktyvios darbo rinkos politikos reformų poveikį, prireikus kartu teikiant papildomų reformų pasiūlymus mažinti darbo rinkos susiskaidymą ir padidinti jaunimo užimtumo galimybes; užtikrinti atidų nacionalinėje reformų programoje nustatytų priemonių veiksmingumo stebėjimą, kad sumažėtų mokyklos nebaigusių asmenų skaičius, taip pat imantis prevencinės politikos, ir palengvėtų perėjimas į profesinį rengimą ir mokymą.

| 7. | Toliau atverti laisvųjų profesijų rinką ir priimti planuojamus teisės aktus, kad būtų pertvarkyta reglamentavimo sistema ir panaikinti esami konkurencijos, veiksmingumo ir inovacijų apribojimai; visais valdžios lygmenimis įgyvendinti Tvarios ekonomikos įstatymą, visų pirma priemones, kuriomis siekiama pagerinti verslo aplinką ir padidinti konkurenciją produktų ir paslaugų rinkose; ir pagerinti regioninės ir nacionalinės administracijų bendradarbiavimą, kad būtų sumažinta administracinė našta įmonėms. |
| --- | --- |

7.

Toliau atverti laisvųjų profesijų rinką ir priimti planuojamus teisės aktus, kad būtų pertvarkyta reglamentavimo sistema ir panaikinti esami konkurencijos, veiksmingumo ir inovacijų apribojimai; visais valdžios lygmenimis įgyvendinti Tvarios ekonomikos įstatymą, visų pirma priemones, kuriomis siekiama pagerinti verslo aplinką ir padidinti konkurenciją produktų ir paslaugų rinkose; ir pagerinti regioninės ir nacionalinės administracijų bendradarbiavimą, kad būtų sumažinta administracinė našta įmonėms.

Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimu 2011/308/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 138, 2011 5 26, p. 56) taikytina 2011 m.

2

(3)  Numatyta Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalyje.

3

---

| 19.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 212/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 212/5

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2011 m. liepos 12 d.

dėl Čekijos 2011 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl atnaujintos 2011–2014 m. Čekijos konvergencijos programos

2011/C 212/02

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas.

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką. |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką.

| (3) | 2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirmąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante bei integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“. |
| --- | --- |

(3)

2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirmąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante bei integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“.

| (4) | 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino fiskalinio konsolidavimo ir struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. Tarybos išvadas ir Komisijos metinę augimo apžvalgą). Ji pabrėžė, kad pirmenybę reikia teikti patikimų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atkūrimui, nedarbo mažinimui reformuojant darbo rinką ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemonėms. Ji paprašė, kad valstybės narės šiuos prioritetus įgyvendintų konkrečiomis priemonėmis ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas ir į nacionalines reformų programas. |
| --- | --- |

(4)

2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino fiskalinio konsolidavimo ir struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. Tarybos išvadas ir Komisijos metinę augimo apžvalgą). Ji pabrėžė, kad pirmenybę reikia teikti patikimų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atkūrimui, nedarbo mažinimui reformuojant darbo rinką ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemonėms. Ji paprašė, kad valstybės narės šiuos prioritetus įgyvendintų konkrečiomis priemonėmis ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas ir į nacionalines reformų programas.

| (5) | 2011 m. balandžio 29 d. Čekija pateikė 2011 m. nacionalinę reformų programą, o 2011 m. gegužės 5 d. – atnaujintą konvergencijos programą, apimančią laikotarpį nuo 2011 iki 2014 m. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos tuo pačiu metu. |
| --- | --- |

(5)

2011 m. balandžio 29 d. Čekija pateikė 2011 m. nacionalinę reformų programą, o 2011 m. gegužės 5 d. – atnaujintą konvergencijos programą, apimančią laikotarpį nuo 2011 iki 2014 m. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos tuo pačiu metu.

| (6) | Dėl Čekijos ekonomikai būdingo didelio prekybos atvirumo pasaulinė finansų krizė labai sumažino BVP augimą ir padidino nedarbą. Dėl smukusio eksporto ir sumažėjusių vidaus investicijų 2009 m. realusis BVP nukrito 4,1 %. Labai išaugo nedarbo lygis – nuo 4,4 % 2008 m. iki 7,3 % 2010 m., o užimtumo lygis 2008–2010 m. sumažėjo 2 procentiniais punktais. Tačiau didelė tarptautinė prekyba ir greitai atsigavę pagrindiniai Čekijos prekybos partneriai 2010 m. prisidėjo prie sąlyginai greito realiojo BVP augimo iki 2,3 %, ir tai leis ir toliau išlaikyti nedidelį atsigavimą. |
| --- | --- |

(6)

Dėl Čekijos ekonomikai būdingo didelio prekybos atvirumo pasaulinė finansų krizė labai sumažino BVP augimą ir padidino nedarbą. Dėl smukusio eksporto ir sumažėjusių vidaus investicijų 2009 m. realusis BVP nukrito 4,1 %. Labai išaugo nedarbo lygis – nuo 4,4 % 2008 m. iki 7,3 % 2010 m., o užimtumo lygis 2008–2010 m. sumažėjo 2 procentiniais punktais. Tačiau didelė tarptautinė prekyba ir greitai atsigavę pagrindiniai Čekijos prekybos partneriai 2010 m. prisidėjo prie sąlyginai greito realiojo BVP augimo iki 2,3 %, ir tai leis ir toliau išlaikyti nedidelį atsigavimą.

| (7) | Remdamasi atnaujintos konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominės prielaidos, kuriomis grindžiama konvergencijos programa, pirmus dvejus programos metus yra tikėtinos, o po to – palankios, vertinant pagal Komisijos vidutinės trukmės prognozes dėl potencialių rezultatų pagal bendrai sutartą metodologiją. Konvergencijos programa grindžiama mažesnėmis augimo projekcijomis 2012 m., palyginti su Komisijos tarnybų 2011 m. pavasario prognoze, labiausiai dėl vis dar sumažintų realiųjų valdžios sektoriaus išlaidų – į tai nebuvo atsižvelgta Komisijos tarnybų prognozėje 2012 m., remiantis prielaida, kad politika nesikeis. Konvergencijos programoje numatyta bendrąjį valdžios sektoriaus deficitą sumažinti tiek, kad jis 2013 m. sudarytų mažiau nei 3 % BVP, o 2014 m. – 1,9 % BVP. Planuojamas konsolidavimas pirmiausia grindžiamas išlaidų ribojimu. Siūlomų priemonių iš esmės pakanka iki 2013 m. pasiekti nustatytą tikslą, kaip rekomendavo Taryba, bet kyla rizika realiems konvergencijos programoje pateiktų priemonių biudžeto rezultatams. Be to, atrodo, kad tai, ar bus pasiekti tolesnių metų konvergencijos programos tikslai, priklauso nuo palankių ciklo sąlygų ir dar didesnio viešojo administravimo veiksmingumo, o tai įgyvendinti gali būti vis sunkiau. Vidutinės trukmės biudžeto tikslą numatyta pasiekti pabaigus konvergencijos programą. 2010–2013 m. vidutinė metinė fiskalinių priemonių vertė yra truputį mažesnė nei 1 % BVP, kaip 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendavo Taryba pagal perviršinio deficito procedūrą. |
| --- | --- |

(7)

Remdamasi atnaujintos konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominės prielaidos, kuriomis grindžiama konvergencijos programa, pirmus dvejus programos metus yra tikėtinos, o po to – palankios, vertinant pagal Komisijos vidutinės trukmės prognozes dėl potencialių rezultatų pagal bendrai sutartą metodologiją. Konvergencijos programa grindžiama mažesnėmis augimo projekcijomis 2012 m., palyginti su Komisijos tarnybų 2011 m. pavasario prognoze, labiausiai dėl vis dar sumažintų realiųjų valdžios sektoriaus išlaidų – į tai nebuvo atsižvelgta Komisijos tarnybų prognozėje 2012 m., remiantis prielaida, kad politika nesikeis. Konvergencijos programoje numatyta bendrąjį valdžios sektoriaus deficitą sumažinti tiek, kad jis 2013 m. sudarytų mažiau nei 3 % BVP, o 2014 m. – 1,9 % BVP. Planuojamas konsolidavimas pirmiausia grindžiamas išlaidų ribojimu. Siūlomų priemonių iš esmės pakanka iki 2013 m. pasiekti nustatytą tikslą, kaip rekomendavo Taryba, bet kyla rizika realiems konvergencijos programoje pateiktų priemonių biudžeto rezultatams. Be to, atrodo, kad tai, ar bus pasiekti tolesnių metų konvergencijos programos tikslai, priklauso nuo palankių ciklo sąlygų ir dar didesnio viešojo administravimo veiksmingumo, o tai įgyvendinti gali būti vis sunkiau. Vidutinės trukmės biudžeto tikslą numatyta pasiekti pabaigus konvergencijos programą. 2010–2013 m. vidutinė metinė fiskalinių priemonių vertė yra truputį mažesnė nei 1 % BVP, kaip 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendavo Taryba pagal perviršinio deficito procedūrą.

| (8) | Konvergencijos programoje nustatytas aiškus tikslas iki 2013 m. viešųjų finansų deficitą sumažinti tiek, kad jis būtų mažesnis nei 3 % BVP. Reikės užtikrinti, kad priemonės, kuriomis grindžiamas deficito mažinimas 2011–2013 m. ir vėliau, nekliudytų ilgalaikiam augimui, visų pirma apsaugant išlaidas švietimui ir viešiesiems moksliniams tyrimams ir plėtrai, ir kad jos tinkamai sumažintų dėl demografinių pokyčių atsiradusių išlaidų augimo pavojų. |
| --- | --- |

(8)

Konvergencijos programoje nustatytas aiškus tikslas iki 2013 m. viešųjų finansų deficitą sumažinti tiek, kad jis būtų mažesnis nei 3 % BVP. Reikės užtikrinti, kad priemonės, kuriomis grindžiamas deficito mažinimas 2011–2013 m. ir vėliau, nekliudytų ilgalaikiam augimui, visų pirma apsaugant išlaidas švietimui ir viešiesiems moksliniams tyrimams ir plėtrai, ir kad jos tinkamai sumažintų dėl demografinių pokyčių atsiradusių išlaidų augimo pavojų.

| (9) | Į biudžeto konsolidavimo strategiją įtrauktos priemonės, kurios daro poveikį PVM pajamoms: planuojama, kad mažesnis PVM tarifas 2012–2013 m. didės, o didesnis tarifas 2013 m. mažės. Vyriausybė taip pat ketina nuo 2013 m. didinti įmonių PVM mokėtojų skaičių. Pagal konvergencijos programą dėl šių pakeitimų mokestinės pajamos turėtų išaugti 0,7 % BVP 2012 m. ir dar 0,1 % BVP 2013 m. Be to, atrodo, kad galima dar labiau padidinti pajamas iš netiesioginių mokesčių, kurios 2010 m. sudarė 11,8 % BVP, palyginti su ES vidurkiu – 13,4 %, ir taip galbūt sumažinti darbo apmokestinimą. Numatyta mokesčių reforma iš dalies bus susijusi su šiuo klausimu. Be to, apskaičiuota, kad realių PVM pajamų ir teorinių PVM įsipareigojimų skirtumas yra gerokai didesnis nei ES vidurkis, todėl reikia imtis priemonių, kad pagerėtų mokestinių prievolių vykdymas. Dėl to Čekija patvirtino naujas priemones 2011 m., skirtas kovoti su PVM sukčiavimu ir mokesčių mokėjimo vengimo mažinimu. |
| --- | --- |

(9)

Į biudžeto konsolidavimo strategiją įtrauktos priemonės, kurios daro poveikį PVM pajamoms: planuojama, kad mažesnis PVM tarifas 2012–2013 m. didės, o didesnis tarifas 2013 m. mažės. Vyriausybė taip pat ketina nuo 2013 m. didinti įmonių PVM mokėtojų skaičių. Pagal konvergencijos programą dėl šių pakeitimų mokestinės pajamos turėtų išaugti 0,7 % BVP 2012 m. ir dar 0,1 % BVP 2013 m. Be to, atrodo, kad galima dar labiau padidinti pajamas iš netiesioginių mokesčių, kurios 2010 m. sudarė 11,8 % BVP, palyginti su ES vidurkiu – 13,4 %, ir taip galbūt sumažinti darbo apmokestinimą. Numatyta mokesčių reforma iš dalies bus susijusi su šiuo klausimu. Be to, apskaičiuota, kad realių PVM pajamų ir teorinių PVM įsipareigojimų skirtumas yra gerokai didesnis nei ES vidurkis, todėl reikia imtis priemonių, kad pagerėtų mokestinių prievolių vykdymas. Dėl to Čekija patvirtino naujas priemones 2011 m., skirtas kovoti su PVM sukčiavimu ir mokesčių mokėjimo vengimo mažinimu.

| (10) | Atsižvelgiant į skaičiavimus, kad visuomenės senėjimo poveikis biudžetui bus gerokai didesnis nei ES vidurkis, svarbus klausimas yra pensijų sistemos reforma. Vyriausybė pateikė du pasiūlymų rinkinius. Iki 2011 m. rugsėjo mėn. parlamentas turėtų pritarti pirmajam rinkiniui, skirtam valstybinio einamojo finansavimo modelio (angl. „Pay-As-You-Go“) pakopai, kuriai nuo 2009 m. trūksta lėšų. Rinkinyje, be kita ko, numatyta padidinti nustatytą pensinį amžių ir 2041 m. įvesti vienodą – 66 metų ir 8 mėnesių – pensinį amžių 1975 m. gimusiems vyrams ir moterims. Kiekvienai paskesnei amžiaus kohortai pensinis amžius didės 2 mėnesiais be iš anksto nustatytų apribojimų. Nors šiuo parametrų reformų rinkiniu bandoma padėti spręsti fiskalinio tvarumo problemą, jo gali nepakakti, kad būtų išspręstos visos dėl demografinio spaudimo kylančios problemos. Pagal antrąjį priemonių rinkinį, kuriam vyriausybė dar nepritarė, 2013 m. būtų sukurta savanoriška antrinė privačiomis lėšomis finansuojama pensijų pakopa, siekiant labiau diversifikuoti pensines pajamas ir užtikrinti, kad jų ateityje pakaktų, skatinant privačias santaupas. Tačiau siūloma pakopos forma neskatinama prisijungti prie schemos ir ji gali pagilinti pirmiau pabrėžtus ilgalaikius sunkumus. Be to, reikia atidžiai išanalizuoti tokių pensijų fondų veiklos sąnaudas, kurios turi būti kuo mažesnės, kad būtų užtikrintas sistemos veiksmingumas. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į skaičiavimus, kad visuomenės senėjimo poveikis biudžetui bus gerokai didesnis nei ES vidurkis, svarbus klausimas yra pensijų sistemos reforma. Vyriausybė pateikė du pasiūlymų rinkinius. Iki 2011 m. rugsėjo mėn. parlamentas turėtų pritarti pirmajam rinkiniui, skirtam valstybinio einamojo finansavimo modelio (angl. „Pay-As-You-Go“) pakopai, kuriai nuo 2009 m. trūksta lėšų. Rinkinyje, be kita ko, numatyta padidinti nustatytą pensinį amžių ir 2041 m. įvesti vienodą – 66 metų ir 8 mėnesių – pensinį amžių 1975 m. gimusiems vyrams ir moterims. Kiekvienai paskesnei amžiaus kohortai pensinis amžius didės 2 mėnesiais be iš anksto nustatytų apribojimų. Nors šiuo parametrų reformų rinkiniu bandoma padėti spręsti fiskalinio tvarumo problemą, jo gali nepakakti, kad būtų išspręstos visos dėl demografinio spaudimo kylančios problemos. Pagal antrąjį priemonių rinkinį, kuriam vyriausybė dar nepritarė, 2013 m. būtų sukurta savanoriška antrinė privačiomis lėšomis finansuojama pensijų pakopa, siekiant labiau diversifikuoti pensines pajamas ir užtikrinti, kad jų ateityje pakaktų, skatinant privačias santaupas. Tačiau siūloma pakopos forma neskatinama prisijungti prie schemos ir ji gali pagilinti pirmiau pabrėžtus ilgalaikius sunkumus. Be to, reikia atidžiai išanalizuoti tokių pensijų fondų veiklos sąnaudas, kurios turi būti kuo mažesnės, kad būtų užtikrintas sistemos veiksmingumas.

| (11) | Darbo rinka laikoma palyginti lanksčia ir iki pasaulinės finansų krizės nebuvo jokių didelių sutrikimų ženklų. Vis dėlto tam tikri struktūriniai trūkumai akivaizdūs. Pagrindinė problema susijusi su dideliais sunkumais, kuriuos patiria vaikų turinčios moterys, po nėštumo ir gimdymo atostogų bandančios vėl integruotis į darbo rinką. Šis klausimas svarbus ir dėl platesnio masto ekonominių pasekmių: ilgesnio nedarbo laikotarpių, didelio vyrų ir moterų užimtumo skirtumo ir labai didelio vyrų ir moterų darbo užmokesčių skirtumo. Anksti grįžti į darbą tebėra sudėtinga, nepaisant vyriausybės pastangų tėvams suteikti didesnį pasirinkimą sprendžiant dėl vaiko priežiūros atostogų trukmės. Problema iš dalies susijusi su įmonių nenoru suteikti galimybę pasirašyti darbo ne visą darbo laiką sutartis, kurias kitose valstybėse narėse dažnai renkasi mažus vaikus turintys darbuotojai, ir iš dalies su ribota prieinamų vaiko priežiūros įstaigų pasiūla. Nacionalinėje reformos programoje numatytas konkretus priemonių skaičius tam, kad būtų padidintas vaiko priežiūros įstaigų prieinamumas, ypač skirtų vaikams iki trejų metų. |
| --- | --- |

(11)

Darbo rinka laikoma palyginti lanksčia ir iki pasaulinės finansų krizės nebuvo jokių didelių sutrikimų ženklų. Vis dėlto tam tikri struktūriniai trūkumai akivaizdūs. Pagrindinė problema susijusi su dideliais sunkumais, kuriuos patiria vaikų turinčios moterys, po nėštumo ir gimdymo atostogų bandančios vėl integruotis į darbo rinką. Šis klausimas svarbus ir dėl platesnio masto ekonominių pasekmių: ilgesnio nedarbo laikotarpių, didelio vyrų ir moterų užimtumo skirtumo ir labai didelio vyrų ir moterų darbo užmokesčių skirtumo. Anksti grįžti į darbą tebėra sudėtinga, nepaisant vyriausybės pastangų tėvams suteikti didesnį pasirinkimą sprendžiant dėl vaiko priežiūros atostogų trukmės. Problema iš dalies susijusi su įmonių nenoru suteikti galimybę pasirašyti darbo ne visą darbo laiką sutartis, kurias kitose valstybėse narėse dažnai renkasi mažus vaikus turintys darbuotojai, ir iš dalies su ribota prieinamų vaiko priežiūros įstaigų pasiūla. Nacionalinėje reformos programoje numatytas konkretus priemonių skaičius tam, kad būtų padidintas vaiko priežiūros įstaigų prieinamumas, ypač skirtų vaikams iki trejų metų.

| (12) | Nors bendras nedarbo lygis ir ilgalaikis nedarbas tebėra gerokai žemesni nei ES vidurkis, pastarasis, kaip krizės rezultatas, didėja, ypač tarp 20–29 m. gyventojų. Labai sunku rasti darbą prasto išsilavinimo ir kitiems mažą darbo užmokestį gaunantiems asmenims. Išlaidos aktyviai darbo rinkos politikai ir dalyvių skaičius taikant reguliarias skatinimo priemones turėtų būti padidintos ir tos priemonės turėtų būti labiau tikslinės. |
| --- | --- |

(12)

Nors bendras nedarbo lygis ir ilgalaikis nedarbas tebėra gerokai žemesni nei ES vidurkis, pastarasis, kaip krizės rezultatas, didėja, ypač tarp 20–29 m. gyventojų. Labai sunku rasti darbą prasto išsilavinimo ir kitiems mažą darbo užmokestį gaunantiems asmenims. Išlaidos aktyviai darbo rinkos politikai ir dalyvių skaičius taikant reguliarias skatinimo priemones turėtų būti padidintos ir tos priemonės turėtų būti labiau tikslinės.

| (13) | Viešojo administravimo trūkumus, kurie tampa našta verslo aplinkai, būtų galima išspręsti nuosekliai įgyvendinant esamas strategijas. Vyriausybė 2007 m. pradėjo geresnio reguliavimo darbotvarkę ir 2011–2012 m. kovos su korupcija strategiją. Jose paskelbtos priemonės, kurios padėtų pagerinti Čekijos teisės ir reguliavimo sistemos kokybę, kuri, remiantis tarptautinėmis apklausomis, yra prastesnė nei ES vidurkis, ir sustiprintų įmonių pasitikėjimą. Reikia stabilizuoti viešąjį administravimą, nes dažnas ir plataus masto reorganizavimas mažina jo veiksmingumą. Kad tai būtų galima padaryti, svarbu priimti kelis kartus atidėtą Valstybės tarnautojo aktą. Vyriausybė neseniai priėmė priemones, kad padidintų viešųjų pirkimų skaidrumą. Tačiau vienas iš reguliavimo sistemos elementų – konkreti bendrovės akcijų rūšis, kai leidžiamas visiškai anonimiškas turto perkėlimas – vertas dėmesio. |
| --- | --- |

(13)

Viešojo administravimo trūkumus, kurie tampa našta verslo aplinkai, būtų galima išspręsti nuosekliai įgyvendinant esamas strategijas. Vyriausybė 2007 m. pradėjo geresnio reguliavimo darbotvarkę ir 2011–2012 m. kovos su korupcija strategiją. Jose paskelbtos priemonės, kurios padėtų pagerinti Čekijos teisės ir reguliavimo sistemos kokybę, kuri, remiantis tarptautinėmis apklausomis, yra prastesnė nei ES vidurkis, ir sustiprintų įmonių pasitikėjimą. Reikia stabilizuoti viešąjį administravimą, nes dažnas ir plataus masto reorganizavimas mažina jo veiksmingumą. Kad tai būtų galima padaryti, svarbu priimti kelis kartus atidėtą Valstybės tarnautojo aktą. Vyriausybė neseniai priėmė priemones, kad padidintų viešųjų pirkimų skaidrumą. Tačiau vienas iš reguliavimo sistemos elementų – konkreti bendrovės akcijų rūšis, kai leidžiamas visiškai anonimiškas turto perkėlimas – vertas dėmesio.

| (14) | Tikėtina, kad krizė turės neigiamą poveikį galimam augimui. Svarbu gerinti žmogiškąjį kapitalą, nepaisant didelio universitetuose besimokančio jaunimo skaičiaus, ir tam trukdo nepakankama mokymo kokybė, kuri matyti iš prasto Čekijos tretinio mokslo institucijų įvertinimo tarptautinėse apklausose. Be to, pagal išlaidas vienam studentui palyginamosiomis kainomis Čekija priklauso mažiausiai lėšų skiriančių valstybių narių ketvirtadaliui; ypač mažai lėšų skiriama pradiniam ugdymui. Nacionalinėje reformų programoje nustatytos visų lygių švietimui skirtos priemonės. Jau kelerius metus rengiama sudėtinga tretinio mokslo reforma. Garantuoti kokybišką ir veiksmingą tretinį mokslą svarbu norint užtikrinti konkurencingumą ir inovacijų pajėgumus. |
| --- | --- |

(14)

Tikėtina, kad krizė turės neigiamą poveikį galimam augimui. Svarbu gerinti žmogiškąjį kapitalą, nepaisant didelio universitetuose besimokančio jaunimo skaičiaus, ir tam trukdo nepakankama mokymo kokybė, kuri matyti iš prasto Čekijos tretinio mokslo institucijų įvertinimo tarptautinėse apklausose. Be to, pagal išlaidas vienam studentui palyginamosiomis kainomis Čekija priklauso mažiausiai lėšų skiriančių valstybių narių ketvirtadaliui; ypač mažai lėšų skiriama pradiniam ugdymui. Nacionalinėje reformų programoje nustatytos visų lygių švietimui skirtos priemonės. Jau kelerius metus rengiama sudėtinga tretinio mokslo reforma. Garantuoti kokybišką ir veiksmingą tretinį mokslą svarbu norint užtikrinti konkurencingumą ir inovacijų pajėgumus.

| (15) | Komisija įvertino Čekijos konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, ar jomis laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą, ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Todėl Komisija mano, kad reiktų toliau telkti dėmesį į fiskalinį konsolidavimą, kartu apsaugant augimą skatinančias išlaidas. Ilgalaikis viešųjų finansų stabilumas labai priklauso nuo pajėgumo dabar įgyvendinti reikalingą pensijų reformą. Būtina didinti dalyvavimą darbo rinkoje, visų pirma moterų dalyvavimą, ir suteikti daugiau galimybių įsidarbinti ilgalaikiams bedarbiams. Siekiant užtikrinti konkurencingumą, ypač svarbu imtis tolesnių veiksmų, kad būtų pagerinta viešųjų paslaugų ir reguliavimo sistemos, taip pat tretinio mokslo kokybė. |
| --- | --- |

(15)

Komisija įvertino Čekijos konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, ar jomis laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą, ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Todėl Komisija mano, kad reiktų toliau telkti dėmesį į fiskalinį konsolidavimą, kartu apsaugant augimą skatinančias išlaidas. Ilgalaikis viešųjų finansų stabilumas labai priklauso nuo pajėgumo dabar įgyvendinti reikalingą pensijų reformą. Būtina didinti dalyvavimą darbo rinkoje, visų pirma moterų dalyvavimą, ir suteikti daugiau galimybių įsidarbinti ilgalaikiams bedarbiams. Siekiant užtikrinti konkurencingumą, ypač svarbu imtis tolesnių veiksmų, kad būtų pagerinta viešųjų paslaugų ir reguliavimo sistemos, taip pat tretinio mokslo kokybė.

| (16) | Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip pat į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2011 m. Čekijos konvergencijos programą ir pateikė savo nuomonę (3), kurią visų pirma išdėstė toliau pateikiamose 1 ir 2 rekomendacijose. Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, Taryba išnagrinėjo Čekijos nacionalinę reformų programą, |
| --- | --- |

(16)

Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip pat į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2011 m. Čekijos konvergencijos programą ir pateikė savo nuomonę (3), kurią visų pirma išdėstė toliau pateikiamose 1 ir 2 rekomendacijose. Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, Taryba išnagrinėjo Čekijos nacionalinę reformų programą,

REKOMENDUOJA Čekijai 2011–2012 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | 2011 m. įgyvendinti suplanuotą konsolidavimą ir taikyti nuolatines kompensacines priemones, kai reikia, visais pajamų stygiaus ar išlaidų nuokrypių atvejais. Kaip suplanuota konvergencijos programoje 2012 m., priimti fiskalines priemones ir konkretesnėmis priemonėmis paremti 2013 m. nustatytą tikslą; atsižvelgiant į tai, vengti mažinti išlaidas augimą skatinančioms sritims. Pagerinti viešų investicijų efektyvumą ir toliau dėti pastangas tam kad būtų įvertintos galimybės didinti pajamas iš netiesioginių mokesčių, tokiu būdu perkeliant mokesčius nuo tiesioginio darbo, gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir mažinti mokesčių vengimą. Užtikrinti, kad vidutinės fiskalinės pastangos 2010–2013 m. laikotarpiu būtų 1 % BVP pagal Tarybos rekomendacijas dėl perviršinio deficito ištaisymo, kas leistų laikytis perviršinio deficito procedūros termino su pakankamu skirtumu 2013 m. |
| --- | --- |

1.

2011 m. įgyvendinti suplanuotą konsolidavimą ir taikyti nuolatines kompensacines priemones, kai reikia, visais pajamų stygiaus ar išlaidų nuokrypių atvejais. Kaip suplanuota konvergencijos programoje 2012 m., priimti fiskalines priemones ir konkretesnėmis priemonėmis paremti 2013 m. nustatytą tikslą; atsižvelgiant į tai, vengti mažinti išlaidas augimą skatinančioms sritims. Pagerinti viešų investicijų efektyvumą ir toliau dėti pastangas tam kad būtų įvertintos galimybės didinti pajamas iš netiesioginių mokesčių, tokiu būdu perkeliant mokesčius nuo tiesioginio darbo, gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir mažinti mokesčių vengimą. Užtikrinti, kad vidutinės fiskalinės pastangos 2010–2013 m. laikotarpiu būtų 1 % BVP pagal Tarybos rekomendacijas dėl perviršinio deficito ištaisymo, kas leistų laikytis perviršinio deficito procedūros termino su pakankamu skirtumu 2013 m.

| 2. | Įgyvendinti suplanuotą pensijų reformą, kad būtų pagerintas ilgalaikis viešųjų finansų stabilumas ir užtikrintas pensijų pakankamumas ateityje. Papildomų pastangų reikėtų skirti toliau keičiant valstybinių pensijų pakopą, užtikrinant, kad sistema ateityje netaptų finansinio disbalanso šaltiniu, ir privačių santaupų kaupimui. Atsižvelgiant į tai, kad kyla esamas išėjimo į pensiją amžius, priemonės, tokios kaip įstatymais nustatyto pensinio amžiaus ir gyvenimo trukmės santykis, galėtų būti apsvarstytos. Užtikrinti, kad suplanuota finansavimo schema pritrauktų daug dalyvių ir būtų sukurta taip, kad administracinės išlaidos būtų skaidrios ir nedidelės. |
| --- | --- |

2.

Įgyvendinti suplanuotą pensijų reformą, kad būtų pagerintas ilgalaikis viešųjų finansų stabilumas ir užtikrintas pensijų pakankamumas ateityje. Papildomų pastangų reikėtų skirti toliau keičiant valstybinių pensijų pakopą, užtikrinant, kad sistema ateityje netaptų finansinio disbalanso šaltiniu, ir privačių santaupų kaupimui. Atsižvelgiant į tai, kad kyla esamas išėjimo į pensiją amžius, priemonės, tokios kaip įstatymais nustatyto pensinio amžiaus ir gyvenimo trukmės santykis, galėtų būti apsvarstytos. Užtikrinti, kad suplanuota finansavimo schema pritrauktų daug dalyvių ir būtų sukurta taip, kad administracinės išlaidos būtų skaidrios ir nedidelės.

| 3. | Didinti dalyvavimą darbo rinkoje mažinant kliūtis mažus vaikus turintiems tėvams sugrįžti į darbo rinką, suteikiant didesnę prieinamų vaiko priežiūros įstaigų pasiūlą ir geresnes galimybes jomis pasinaudoti. Didinti lankstesnių darbo tvarkos susitarimų, kaip antai darbo ne visą darbo laiką, patrauklumą ir prieinamumą. |
| --- | --- |

3.

Didinti dalyvavimą darbo rinkoje mažinant kliūtis mažus vaikus turintiems tėvams sugrįžti į darbo rinką, suteikiant didesnę prieinamų vaiko priežiūros įstaigų pasiūlą ir geresnes galimybes jomis pasinaudoti. Didinti lankstesnių darbo tvarkos susitarimų, kaip antai darbo ne visą darbo laiką, patrauklumą ir prieinamumą.

| 4. | Pagerinti valstybinių užimtumo tarnybų veiklą tam, kad būtų pagerinta mokymo kokybė ir veiksmingumas, pagalba ieškantiems darbo ir individualizuotos paslaugos, programų finansavimą susiejant su rezultatais. Bendradarbiaujant su suinteresuotaisiais subjektais, išplėsti taikymą mokymo programų, konkrečiai pritaikytų vyresnio amžiaus darbuotojams, jaunimui, žemos kvalifikacijos darbuotojams ir kitoms pažeidžiamoms grupėms. |
| --- | --- |

4.

Pagerinti valstybinių užimtumo tarnybų veiklą tam, kad būtų pagerinta mokymo kokybė ir veiksmingumas, pagalba ieškantiems darbo ir individualizuotos paslaugos, programų finansavimą susiejant su rezultatais. Bendradarbiaujant su suinteresuotaisiais subjektais, išplėsti taikymą mokymo programų, konkrečiai pritaikytų vyresnio amžiaus darbuotojams, jaunimui, žemos kvalifikacijos darbuotojams ir kitoms pažeidžiamoms grupėms.

| 5. | Imtis reikiamų priemonių, kad pagerėtų viešųjų paslaugų kokybė verslo aplinkai svarbiose srityse. Atsižvelgiant į tai pagreitinti kovos su korupcija strategijos įgyvendinimą pagal nustatytus tikslus, priimti Valstybės tarnautojo aktą, kad būtų paskatintas viešojo administravimo stabilumas ir veiksmingumas, imtis veiksmų dėl anoniminės akcijų nuosavybės. |
| --- | --- |

5.

Imtis reikiamų priemonių, kad pagerėtų viešųjų paslaugų kokybė verslo aplinkai svarbiose srityse. Atsižvelgiant į tai pagreitinti kovos su korupcija strategijos įgyvendinimą pagal nustatytus tikslus, priimti Valstybės tarnautojo aktą, kad būtų paskatintas viešojo administravimo stabilumas ir veiksmingumas, imtis veiksmų dėl anoniminės akcijų nuosavybės.

| 6. | Sukurti skaidrią akademinių institucijų kokybės vertinimo sistemą ir ją susieti su finansavimu, kad pagerėtų tretinio mokslo sistemos rezultatai. |
| --- | --- |

6.

Sukurti skaidrią akademinių institucijų kokybės vertinimo sistemą ir ją susieti su finansavimu, kad pagerėtų tretinio mokslo sistemos rezultatai.

Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimu 2011/308/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 138, 2011 5 26, p. 56) taikytina 2011 m.

2

(3)  Numatyta Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalyje.

3

---

| 19.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 212/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 212/9

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2011 m. liepos 12 d.

dėl Vokietijos 2011 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl atnaujintos 2011–2014 m. Vokietijos stabilumo programos

2011/C 212/03

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas.

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką. |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką.

| (3) | 2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirmąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante bei integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“. |
| --- | --- |

(3)

2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirmąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante bei integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“.

| (4) | 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino fiskalinio konsolidavimo ir struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. Tarybos išvadas ir Komisijos metinę augimo apžvalgą). Ji pabrėžė, kad pirmenybę reikia teikti patikimų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atkūrimui, nedarbo mažinimui reformuojant darbo rinką ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemonėms. Ji paprašė, kad valstybės narės šiuos prioritetus įgyvendintų konkrečiomis priemonėmis ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas ir į nacionalines reformų programas. |
| --- | --- |

(4)

2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino fiskalinio konsolidavimo ir struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. Tarybos išvadas ir Komisijos metinę augimo apžvalgą). Ji pabrėžė, kad pirmenybę reikia teikti patikimų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atkūrimui, nedarbo mažinimui reformuojant darbo rinką ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemonėms. Ji paprašė, kad valstybės narės šiuos prioritetus įgyvendintų konkrečiomis priemonėmis ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas ir į nacionalines reformų programas.

| (5) | 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas. |
| --- | --- |

(5)

2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas.

| (6) | 2011 m. balandžio 27 d. Vokietija pateikė atnaujintą 2011–2015 m. stabilumo programą, o 2011 m. balandžio 7 d. – 2011 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu. |
| --- | --- |

(6)

2011 m. balandžio 27 d. Vokietija pateikė atnaujintą 2011–2015 m. stabilumo programą, o 2011 m. balandžio 7 d. – 2011 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu.

| (7) | Vokietijos ekonomiką krizė užklupo santykinai tvirtos būklės. Tačiau dėl pasaulio prekybos nuosmukio 2009 m. labai sumažėjo eksportas ir investicijos, o realusis BVP susitraukė precedento neturinčiu mastu – 4,7 %. Vis dėlto, nors ir šiek tiek buvo padidėjęs, nedarbas nuo 2009 m. pabaigos mažėjo. Darbo rinkos gebėjimas atsigauti rodo praeities reformų, siekiant padėti sumažinti išdirbtų valandų skaičių ir trumpesnio darbo laiko subsidijavimo, naudingą poveikį. Po nuosmukio ekonomika stipriai atsitiesė – 2010 m. realusis BVP padidėjo 3,6 %. 2009 m. smarkiai sumažėjęs eksportas labai padidėjo ir sudarė sąlygas platesnio masto atsigavimui, dėl kurio taip pat sumažėjo einamosios sąskaitos perteklius. Toliau didėjo ekonomikos konkurencingumas, palyginti su dauguma kitų euro zonos valstybių narių. Valdžios sektoriaus biudžetas buvo subalansuotas, bet 2009 m. deficitas jau siekė 3 % BVP, visapusiškai veikiant automatiniams stabilizatoriams ir diskrecinėms priemonėms ekonomikos nuosmukiui įveikti. Ekonomikos atsigavimas 2010 m. padėjo pažaboti deficitą (3,3 % BVP) nepaisant vykdomos didelės fiskalinės paskatos ir finansų rinkos paramos priemonių. |
| --- | --- |

(7)

Vokietijos ekonomiką krizė užklupo santykinai tvirtos būklės. Tačiau dėl pasaulio prekybos nuosmukio 2009 m. labai sumažėjo eksportas ir investicijos, o realusis BVP susitraukė precedento neturinčiu mastu – 4,7 %. Vis dėlto, nors ir šiek tiek buvo padidėjęs, nedarbas nuo 2009 m. pabaigos mažėjo. Darbo rinkos gebėjimas atsigauti rodo praeities reformų, siekiant padėti sumažinti išdirbtų valandų skaičių ir trumpesnio darbo laiko subsidijavimo, naudingą poveikį. Po nuosmukio ekonomika stipriai atsitiesė – 2010 m. realusis BVP padidėjo 3,6 %. 2009 m. smarkiai sumažėjęs eksportas labai padidėjo ir sudarė sąlygas platesnio masto atsigavimui, dėl kurio taip pat sumažėjo einamosios sąskaitos perteklius. Toliau didėjo ekonomikos konkurencingumas, palyginti su dauguma kitų euro zonos valstybių narių. Valdžios sektoriaus biudžetas buvo subalansuotas, bet 2009 m. deficitas jau siekė 3 % BVP, visapusiškai veikiant automatiniams stabilizatoriams ir diskrecinėms priemonėms ekonomikos nuosmukiui įveikti. Ekonomikos atsigavimas 2010 m. padėjo pažaboti deficitą (3,3 % BVP) nepaisant vykdomos didelės fiskalinės paskatos ir finansų rinkos paramos priemonių.

| (8) | Remdamasi atnaujintos stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr.1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiama stabilumo programa, yra atsargus 2011 m. ir vėlesniais metais tikėtinas, taip pat kaip įvertinta pagal Komisijos tarnybų 2011 m. pavasario prognozę. Stabilumo programoje prognozuojama, kad realusis BVP 2011 m. augs 2,3 %, po to augimas 2012 m. sulėtės iki 1,8 % ir 2013–2015 m. vidutiniškai augs po 1,5 %. Stabilumo programoje planuojama, kad deficitas bus sumažintas tiek, kad neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės, jau 2011 m., dvejais metais anksčiau negu Tarybos nustatytas terminas, ir daryti tolesnę pažangą siekiant vidutinės trukmės tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio deficito 2014 m. Po numatomos perviršinio deficito korekcijos, koregavimo tempas siekiant vidutinės trukmės tikslo pagal stabilumo programą 2013 ir 2014 m. bus mažesnis negu 0,5 % BVP ribinė vertė. Skolos ir BVP santykis 2010 m. padidėjo beveik 10 procentinių punktų (3), pagal projekciją jis pradės mažėti nuo 2011 m. ir turėtų iki 2015 m. pasiekti 75,5 % BVP, taigi, būtų didesnis negu Sutartyje nustatyta pamatinė vertė. Panašu, kad biudžeto projekcijai kylanti rizika 2011 m. apskritai subalansuota, bet vėlesni rezultatai gali būti prastesni, nei tikimasi, nes kai kurių lėšų gali nepavykti sutaupyti, kaip numatyta. Tam tikras priemones vis dar reikia apsvarstyti (pvz., energijos ir finansinius sutartinius mokesčius), kitas reikia patikslinti (pvz., viešojo administravimo veiksmingumo didinimą). Be to, negalima atmesti tikimybės, kad prireiks tolesnių finansų rinkos paramos priemonių. Remiantis Komisijos vėliausiu vertinimu, rizika, susijusi su ilgalaikių viešųjų finansų tvarumu, yra vidutinė. |
| --- | --- |

(8)

Remdamasi atnaujintos stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr.1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiama stabilumo programa, yra atsargus 2011 m. ir vėlesniais metais tikėtinas, taip pat kaip įvertinta pagal Komisijos tarnybų 2011 m. pavasario prognozę. Stabilumo programoje prognozuojama, kad realusis BVP 2011 m. augs 2,3 %, po to augimas 2012 m. sulėtės iki 1,8 % ir 2013–2015 m. vidutiniškai augs po 1,5 %. Stabilumo programoje planuojama, kad deficitas bus sumažintas tiek, kad neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės, jau 2011 m., dvejais metais anksčiau negu Tarybos nustatytas terminas, ir daryti tolesnę pažangą siekiant vidutinės trukmės tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio deficito 2014 m. Po numatomos perviršinio deficito korekcijos, koregavimo tempas siekiant vidutinės trukmės tikslo pagal stabilumo programą 2013 ir 2014 m. bus mažesnis negu 0,5 % BVP ribinė vertė. Skolos ir BVP santykis 2010 m. padidėjo beveik 10 procentinių punktų (3), pagal projekciją jis pradės mažėti nuo 2011 m. ir turėtų iki 2015 m. pasiekti 75,5 % BVP, taigi, būtų didesnis negu Sutartyje nustatyta pamatinė vertė. Panašu, kad biudžeto projekcijai kylanti rizika 2011 m. apskritai subalansuota, bet vėlesni rezultatai gali būti prastesni, nei tikimasi, nes kai kurių lėšų gali nepavykti sutaupyti, kaip numatyta. Tam tikras priemones vis dar reikia apsvarstyti (pvz., energijos ir finansinius sutartinius mokesčius), kitas reikia patikslinti (pvz., viešojo administravimo veiksmingumo didinimą). Be to, negalima atmesti tikimybės, kad prireiks tolesnių finansų rinkos paramos priemonių. Remiantis Komisijos vėliausiu vertinimu, rizika, susijusi su ilgalaikių viešųjų finansų tvarumu, yra vidutinė.

| (9) | Kadangi pagal naujausią sveikatos priežiūros sistemos reformą įgyvendinamos priemonės, kuriomis siekiama pažaboti išlaidas 2011 ir 2012 m., tolesnėmis viešųjų išlaidų sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai veiksmingumo stiprinimo priemonėmis būtų paremtas numatomas konsolidavimo planas. Kartu išlaikant daugiausia į augimą orientuotą konsolidavimo kursą, taip pat užtikrinant tinkamas išlaidas švietimui, būtų sustiprintas ilgalaikio augimo potencialas. |
| --- | --- |

(9)

Kadangi pagal naujausią sveikatos priežiūros sistemos reformą įgyvendinamos priemonės, kuriomis siekiama pažaboti išlaidas 2011 ir 2012 m., tolesnėmis viešųjų išlaidų sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai veiksmingumo stiprinimo priemonėmis būtų paremtas numatomas konsolidavimo planas. Kartu išlaikant daugiausia į augimą orientuotą konsolidavimo kursą, taip pat užtikrinant tinkamas išlaidas švietimui, būtų sustiprintas ilgalaikio augimo potencialas.

| (10) | Nors Vokietijos fiskalinė sistema labai sustiprėjo įvedus konstitucinę biudžeto taisyklę, sukūrus Stabilumo tarybą ir ankstyvo įspėjimo sistemą, siekiant užkirsti kelią biudžeto problemoms, biudžeto taisyklę vis dar reikia visapusiškai įgyvendinti žemių (Länder) lygmeniu. Toliau įtvirtinant susijusį stebėsenos ir sankcijų mechanizmą, taip pat padidėtų bendras viešųjų finansų patikimumas. |
| --- | --- |

(10)

Nors Vokietijos fiskalinė sistema labai sustiprėjo įvedus konstitucinę biudžeto taisyklę, sukūrus Stabilumo tarybą ir ankstyvo įspėjimo sistemą, siekiant užkirsti kelią biudžeto problemoms, biudžeto taisyklę vis dar reikia visapusiškai įgyvendinti žemių (Länder) lygmeniu. Toliau įtvirtinant susijusį stebėsenos ir sankcijų mechanizmą, taip pat padidėtų bendras viešųjų finansų patikimumas.

| (11) | Krizė atskleidė didelį bankų sektoriaus pažeidžiamumą. Dideli tarptautinių investicijų į rizikingas paskolas ir struktūrizuotąjį turtą nuostoliai, taip pat nurašytos sumos susilpnino kai kurių bankų kapitalo bazę ir prireikė didelio masto valstybės įsikišimo. Krizė taip pat parodė kai kurių žemių bankų (Landesbanken) silpnumą, o juose dar prieš krizę trūko veiksmingų rizikos valdymų struktūrų ir gyvybingo verslo modelio. Tolesnė bankų sektoriaus reforma, įskaitant Landesbanken, kuriems reikia gyvybingo ir tinkamai finansuojamo verslo modelio, restruktūrizavimą, ir reglamentavimo bei priežiūros sistemos stiprinimas padėtų išsaugoti finansų sektoriaus stabilumą ir taip pat užtikrinti, kad valstybės sutaupytos lėšos būtų kuo veiksmingiau paskirstomos kaip priemonės, kuriomis palaikoma paklausa ir investicijos. |
| --- | --- |

(11)

Krizė atskleidė didelį bankų sektoriaus pažeidžiamumą. Dideli tarptautinių investicijų į rizikingas paskolas ir struktūrizuotąjį turtą nuostoliai, taip pat nurašytos sumos susilpnino kai kurių bankų kapitalo bazę ir prireikė didelio masto valstybės įsikišimo. Krizė taip pat parodė kai kurių žemių bankų (Landesbanken) silpnumą, o juose dar prieš krizę trūko veiksmingų rizikos valdymų struktūrų ir gyvybingo verslo modelio. Tolesnė bankų sektoriaus reforma, įskaitant Landesbanken, kuriems reikia gyvybingo ir tinkamai finansuojamo verslo modelio, restruktūrizavimą, ir reglamentavimo bei priežiūros sistemos stiprinimas padėtų išsaugoti finansų sektoriaus stabilumą ir taip pat užtikrinti, kad valstybės sutaupytos lėšos būtų kuo veiksmingiau paskirstomos kaip priemonės, kuriomis palaikoma paklausa ir investicijos.

| (12) | Vokietijos ekonomikos augimo potencialas ir struktūrinis konkurencingumas labai priklauso nuo gerą mokymą gavusios, kvalifikuotos darbo jėgos, bet, atsižvelgiant į demografinius pokyčius, darbo pasiūlos trūkumai gali daryti spaudimą. Taip pabrėžiama, kaip svarbu visapusiškai panaudoti darbo jėgos potencialą pašalinant kliūtis tam tikroms grupėms (vyresnio amžiaus darbuotojams, moterims, žemos kvalifikacijos darbuotojams ir ne ES piliečiams) dalyvauti darbo rinkoje ir toliau plėtoti žmogiškąjį kapitalą. Išsprendus mokesčių pleišto problemą, kuri išlieka didelė ypač žemas ir vidutines pajamas turintiems asmenims, pagausėtų paskatų dirbti ir kartu atsirastų galimybė, kad darbo užmokesčio padidinimas platesniu mastu virstų didesnėmis disponuojamosiomis pajamomis ir vidaus paklausa. Didelis ribinių pajamų mokesčio tarifas antrajam šeimoje atlyginimą uždirbančiam asmeniui dėl porų bendro apmokestinimo neskatina darbo pasiūlos. „Faktorverfahren“ įvedimas 2009 m. sudaro galimybes individualią mėnesinę mokesčio naštą matyti kiekvieno individo asmeninėse pajamose, kol mokesčio našta metams išlieka nepakitusi. Turėtų būti stebimas šios reformos poveikis dalyvavimui darbo rinkoje. Šiame kontekste gali prireikti tolesnių priemonių, siekiant sumažinti galimą likusią iniciatyvos stoką darbo rinkoje. Dėl toliau augančių galimybių pasinaudoti vaikų priežiūros įstaigomis ypač didėtų vis dar maža moterų dalis tarp visą darbo laiką dirbančios darbo jėgos. Be to, profesinio mokymo kvalifikaciją turinčių asmenų skaičiaus didinimas galėtų padėti stiprinti žemos kvalifikacijos darbuotojų perspektyvas darbo rinkoje. |
| --- | --- |

(12)

Vokietijos ekonomikos augimo potencialas ir struktūrinis konkurencingumas labai priklauso nuo gerą mokymą gavusios, kvalifikuotos darbo jėgos, bet, atsižvelgiant į demografinius pokyčius, darbo pasiūlos trūkumai gali daryti spaudimą. Taip pabrėžiama, kaip svarbu visapusiškai panaudoti darbo jėgos potencialą pašalinant kliūtis tam tikroms grupėms (vyresnio amžiaus darbuotojams, moterims, žemos kvalifikacijos darbuotojams ir ne ES piliečiams) dalyvauti darbo rinkoje ir toliau plėtoti žmogiškąjį kapitalą. Išsprendus mokesčių pleišto problemą, kuri išlieka didelė ypač žemas ir vidutines pajamas turintiems asmenims, pagausėtų paskatų dirbti ir kartu atsirastų galimybė, kad darbo užmokesčio padidinimas platesniu mastu virstų didesnėmis disponuojamosiomis pajamomis ir vidaus paklausa. Didelis ribinių pajamų mokesčio tarifas antrajam šeimoje atlyginimą uždirbančiam asmeniui dėl porų bendro apmokestinimo neskatina darbo pasiūlos. „Faktorverfahren“ įvedimas 2009 m. sudaro galimybes individualią mėnesinę mokesčio naštą matyti kiekvieno individo asmeninėse pajamose, kol mokesčio našta metams išlieka nepakitusi. Turėtų būti stebimas šios reformos poveikis dalyvavimui darbo rinkoje. Šiame kontekste gali prireikti tolesnių priemonių, siekiant sumažinti galimą likusią iniciatyvos stoką darbo rinkoje. Dėl toliau augančių galimybių pasinaudoti vaikų priežiūros įstaigomis ypač didėtų vis dar maža moterų dalis tarp visą darbo laiką dirbančios darbo jėgos. Be to, profesinio mokymo kvalifikaciją turinčių asmenų skaičiaus didinimas galėtų padėti stiprinti žemos kvalifikacijos darbuotojų perspektyvas darbo rinkoje.

| (13) | Vokietija neseniai priėmė plataus užmojo sprendimus dėl būsimo energijos rūšių derinimo. Energetikos koncepcijos įgyvendinimas reikš esminį energijos pasiūlos pertvarkymą ir darys poveikį energijos kainoms ir ekonomikos konkurencingumui vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Todėl ekonomiškumas bus pagrindinis dalykas, į kurį bus atsižvelgiama įgyvendinant Energetikos koncepciją, pagrįstą energijos vartojimo efektyvumu, ekonomiškomis paramos schemomis ir atsinaujinančiai energijai bei konkurencingoms energijos rinkoms tinkamais elektros energijos tinklais. |
| --- | --- |

(13)

Vokietija neseniai priėmė plataus užmojo sprendimus dėl būsimo energijos rūšių derinimo. Energetikos koncepcijos įgyvendinimas reikš esminį energijos pasiūlos pertvarkymą ir darys poveikį energijos kainoms ir ekonomikos konkurencingumui vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Todėl ekonomiškumas bus pagrindinis dalykas, į kurį bus atsižvelgiama įgyvendinant Energetikos koncepciją, pagrįstą energijos vartojimo efektyvumu, ekonomiškomis paramos schemomis ir atsinaujinančiai energijai bei konkurencingoms energijos rinkoms tinkamais elektros energijos tinklais.

| (14) | Konkurencijos didinimas paslaugų sektoriuje paskatintų produktyvumo augimą ir paremtų vidaus paklausą. Dinamiškesnis paslaugų sektoriaus augimas taip pat galėtų padėti išplėsti pasiūlos ir paklausos augimo Vokietijoje pagrindą. Nepaisant pastaraisiais metais padarytos nemažos pažangos įgyvendinant Paslaugų direktyvą, atrodo, kad dar būtų galima mažinti kliūtis įmonėms patekti į rinką ir iš jos išeiti, būtent toliau paprastinant licencijų ir leidimų sistemą bei supaprastinti vertimosi tam tikromis laisvosiomis profesijomis reglamentavimą. Galėtų būti išnagrinėtas tam tikrų amatų reglamentavimo pateisinimas ir adekvatumas. Kiek tai susiję su tinklų pramonės šakų paslaugomis, konkurencija, visų pirma geležinkelių sektoriuje, gali būti pagerinta. Konkurenciją trumpuoju laikotarpiu paskatintų Federalinės tinklų pramonės agentūros priežiūros vaidmens stiprinimas ir pardavimo bei bilietų infrastruktūros atvėrimas konkurentams. |
| --- | --- |

(14)

Konkurencijos didinimas paslaugų sektoriuje paskatintų produktyvumo augimą ir paremtų vidaus paklausą. Dinamiškesnis paslaugų sektoriaus augimas taip pat galėtų padėti išplėsti pasiūlos ir paklausos augimo Vokietijoje pagrindą. Nepaisant pastaraisiais metais padarytos nemažos pažangos įgyvendinant Paslaugų direktyvą, atrodo, kad dar būtų galima mažinti kliūtis įmonėms patekti į rinką ir iš jos išeiti, būtent toliau paprastinant licencijų ir leidimų sistemą bei supaprastinti vertimosi tam tikromis laisvosiomis profesijomis reglamentavimą. Galėtų būti išnagrinėtas tam tikrų amatų reglamentavimo pateisinimas ir adekvatumas. Kiek tai susiję su tinklų pramonės šakų paslaugomis, konkurencija, visų pirma geležinkelių sektoriuje, gali būti pagerinta. Konkurenciją trumpuoju laikotarpiu paskatintų Federalinės tinklų pramonės agentūros priežiūros vaidmens stiprinimas ir pardavimo bei bilietų infrastruktūros atvėrimas konkurentams.

| (15) | Tolesnės reformos siekiant didinti galimybes pasinaudoti švietimo ir mokymo sistema ir šios sistemos kokybę bus svarbi priemonė užtikrinant tinkamos kvalifikacijos darbo pasiūlą, taip pat atsižvelgiant į demografinius pokyčius. Visų pirma prognozuojama, kad ypač trūks vidutinės ir aukštos kvalifikacijos matematikos, mokslo ir technologijų sričių darbuotojų. Vokietijos jaunimo išsimokslinimo lygis, tiek vidurinio ugdymo, tiek universitetų lygmeniu yra mažesnis negu ES vidurkis. Švietimo rezultatus gali pagerinti galimybės pasinaudoti ikimokykliniu ugdymu ir prailgintos dienos grupėmis mokyklose bei lengvesnis perėjimas iš vienos mokyklų sistemos pakopų į kitas. |
| --- | --- |

(15)

Tolesnės reformos siekiant didinti galimybes pasinaudoti švietimo ir mokymo sistema ir šios sistemos kokybę bus svarbi priemonė užtikrinant tinkamos kvalifikacijos darbo pasiūlą, taip pat atsižvelgiant į demografinius pokyčius. Visų pirma prognozuojama, kad ypač trūks vidutinės ir aukštos kvalifikacijos matematikos, mokslo ir technologijų sričių darbuotojų. Vokietijos jaunimo išsimokslinimo lygis, tiek vidurinio ugdymo, tiek universitetų lygmeniu yra mažesnis negu ES vidurkis. Švietimo rezultatus gali pagerinti galimybės pasinaudoti ikimokykliniu ugdymu ir prailgintos dienos grupėmis mokyklose bei lengvesnis perėjimas iš vienos mokyklų sistemos pakopų į kitas.

| (16) | Vokietija prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų pagal paktą „Euro plius“. Kiek tai susiję su fiskaliniais įsipareigojimais, perviršinis deficitas turėtų būti panaikintas dar 2011 m., o tikslai laikantis nacionalinės biudžeto taisyklės turėtų būti dideliu mastu pasiekti 2011–2012 m. Tarp finansinio stabilumo stiprinimo priemonių yra veiksmingas kapitalo rinkos reguliavimas ir priežiūra. Užimtumo priemonės skirtos dalyvavimui darbo rinkoje (aktyvios darbo rinkos priemonių reformai, geresnei užsienio kvalifikacijas turinčių specialistų integracijai ir migrantų integracijai) ir švietimui (Pagrindinio ugdymo paktas). Konkurencingumo priemonės skirtos tinklų pramonės šakoms, energetikai ir paslaugų sektoriui (t. y. elektros energijos ir dujų sektorių rinkos skaidrumo agentūra, judumo elektrinėmis transporto priemonėmis programa ir didesnis transporto infrastruktūros finansavimas), taip pat švietimui (t. y. Antrosios ir trečiosios pakopos studijas siūlančių mokyklų rėmimo iniciatyvai meistriškumui skatinti ir Universitetų pakto finansavimui). Minėti įsipareigojimai susiję su keturiomis pakto sritimis. Jomis daugiausia atskleidžiama platesnė reformų darbotvarkė, išdėstyta stabilumo programoje ir nacionalinėje reformų programoje. Tačiau įsipareigojimais pagal paktą nenurodomos priemonės keliose politikos srityse (pvz., Landesbanken restruktūrizavimas arba darbo apmokestinimo pleištas) arba tokios sritys tik paminimos (paslaugų sektoriaus ir tinklų pramonės šakų atvėrimas didesnei konkurencijai). Įsipareigojimai pagal paktą „Euro plius“ buvo įvertinti ir į juos atsižvelgta rengiant rekomendacijas. |
| --- | --- |

(16)

Vokietija prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų pagal paktą „Euro plius“. Kiek tai susiję su fiskaliniais įsipareigojimais, perviršinis deficitas turėtų būti panaikintas dar 2011 m., o tikslai laikantis nacionalinės biudžeto taisyklės turėtų būti dideliu mastu pasiekti 2011–2012 m. Tarp finansinio stabilumo stiprinimo priemonių yra veiksmingas kapitalo rinkos reguliavimas ir priežiūra. Užimtumo priemonės skirtos dalyvavimui darbo rinkoje (aktyvios darbo rinkos priemonių reformai, geresnei užsienio kvalifikacijas turinčių specialistų integracijai ir migrantų integracijai) ir švietimui (Pagrindinio ugdymo paktas). Konkurencingumo priemonės skirtos tinklų pramonės šakoms, energetikai ir paslaugų sektoriui (t. y. elektros energijos ir dujų sektorių rinkos skaidrumo agentūra, judumo elektrinėmis transporto priemonėmis programa ir didesnis transporto infrastruktūros finansavimas), taip pat švietimui (t. y. Antrosios ir trečiosios pakopos studijas siūlančių mokyklų rėmimo iniciatyvai meistriškumui skatinti ir Universitetų pakto finansavimui). Minėti įsipareigojimai susiję su keturiomis pakto sritimis. Jomis daugiausia atskleidžiama platesnė reformų darbotvarkė, išdėstyta stabilumo programoje ir nacionalinėje reformų programoje. Tačiau įsipareigojimais pagal paktą nenurodomos priemonės keliose politikos srityse (pvz., Landesbanken restruktūrizavimas arba darbo apmokestinimo pleištas) arba tokios sritys tik paminimos (paslaugų sektoriaus ir tinklų pramonės šakų atvėrimas didesnei konkurencijai). Įsipareigojimai pagal paktą „Euro plius“ buvo įvertinti ir į juos atsižvelgta rengiant rekomendacijas.

| (17) | Komisija įvertino Vokietijos stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įsipareigojimus pagal paktą „Euro plius“. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vokietijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad Vokietijos biudžeto strategija turėtų būti įgyvendinama, kaip numatyta. Galėtų būti taip pat užtikrintos adekvačios struktūrinio patikslinimo pastangos, siekiant vidutinės trukmės tikslo, tuo pačiu laikantis augimui palankaus konsolidavimo kurso. Tolesnės priemonės 2011–2012 m. turėtų būti skirtos finansų sistemos stabilumui užtikrinti (pvz., restruktūrizuojant Landesbanken), augimo vidaus šaltiniams stiprinti tokiomis priemonėmis: didinti dalyvavimą darbo rinkoje mažinant darbo apmokestinimo pleištą, didinti švietimo galimybes ir jo kokybę ir didesnei konkurencijai atverti paslaugų, amatų ir laisvųjų profesijų sektorių, taip pat tinklų pramonės šakas. |
| --- | --- |

(17)

Komisija įvertino Vokietijos stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įsipareigojimus pagal paktą „Euro plius“. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vokietijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad Vokietijos biudžeto strategija turėtų būti įgyvendinama, kaip numatyta. Galėtų būti taip pat užtikrintos adekvačios struktūrinio patikslinimo pastangos, siekiant vidutinės trukmės tikslo, tuo pačiu laikantis augimui palankaus konsolidavimo kurso. Tolesnės priemonės 2011–2012 m. turėtų būti skirtos finansų sistemos stabilumui užtikrinti (pvz., restruktūrizuojant Landesbanken), augimo vidaus šaltiniams stiprinti tokiomis priemonėmis: didinti dalyvavimą darbo rinkoje mažinant darbo apmokestinimo pleištą, didinti švietimo galimybes ir jo kokybę ir didesnei konkurencijai atverti paslaugų, amatų ir laisvųjų profesijų sektorių, taip pat tinklų pramonės šakas.

| (18) | Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip pat į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Taryba išnagrinėjo 2011 m. atnaujintą Vokietijos stabilumo programą ir pateikė savo nuomonę (4), kurią visų pirma išdėstė toliau pateikiamoje 1 rekomendacijoje. Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, Taryba išnagrinėjo Vokietijos nacionalinę reformų programą, |
| --- | --- |

(18)

Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip pat į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Taryba išnagrinėjo 2011 m. atnaujintą Vokietijos stabilumo programą ir pateikė savo nuomonę (4), kurią visų pirma išdėstė toliau pateikiamoje 1 rekomendacijoje. Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, Taryba išnagrinėjo Vokietijos nacionalinę reformų programą,

REKOMENDUOJA Vokietijai 2011–2012 m. imtis šių priemonių:

| 1. | Įgyvendinti 2012 m. ir vėlesnių metų biudžeto strategiją, kaip numatyta, tokiu būdu sumažinant aukštą viešojo sektoriaus skolos santykį pagal Tarybos rekomendacijas pagal perviršinio deficito procedūrą. Užtikrinti adekvačias strukūrinio patikslinimo pastangas siekiant vidutinės trukmės tikslo. Baigti įgyvendinti biudžeto taisyklę žemių (Länder) lygmeniu ir toliau stiprinti atitinkamą stebėsenos ir sankcijų mechanizmą. Palaikyti augimui palankų konsolidavimo kursą, visų pirma išlaikant atitinkamas lėšas švietimo išlaidoms padengti ir toliau didinti viešųjų išlaidų sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai veiksmingumą. |
| --- | --- |

1.

Įgyvendinti 2012 m. ir vėlesnių metų biudžeto strategiją, kaip numatyta, tokiu būdu sumažinant aukštą viešojo sektoriaus skolos santykį pagal Tarybos rekomendacijas pagal perviršinio deficito procedūrą. Užtikrinti adekvačias strukūrinio patikslinimo pastangas siekiant vidutinės trukmės tikslo. Baigti įgyvendinti biudžeto taisyklę žemių (Länder) lygmeniu ir toliau stiprinti atitinkamą stebėsenos ir sankcijų mechanizmą. Palaikyti augimui palankų konsolidavimo kursą, visų pirma išlaikant atitinkamas lėšas švietimo išlaidoms padengti ir toliau didinti viešųjų išlaidų sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai veiksmingumą.

| 2. | Spręsti finansų sektoriaus struktūrinių trūkumų problemą, visų pirma restruktūrizuojant žemių bankus (Landesbanken), kuriems reikia tinkamai finansuojamo gyvybingo verslo modelio. |
| --- | --- |

2.

Spręsti finansų sektoriaus struktūrinių trūkumų problemą, visų pirma restruktūrizuojant žemių bankus (Landesbanken), kuriems reikia tinkamai finansuojamo gyvybingo verslo modelio.

| 3. | Stiprinti dalyvavimą darbo rinkoje, didinant lygias galimybes pasinaudoti švietimo ir mokymo sistemomis ir imtis tolesnių veiksmų mažinant aukštą asmenų apmokestinimo pleištą nedarant poveikio biudžetui ir pagerinti darbo iniciatyvumą tų asmenų, kurie gautų mažas pajamas. Didinti visą darbo laiką veikiančių vaikų priežiūros įstaigų ir prailgintos dienos grupės mokyklų skaičių. Atidžiai stebėti dabartinės reformos priemonių poveikį sumažinti mokestinį slopinimą antrą šeimoje atlyginimą uždirbantiems asmenims bei imtis tolesnių veiksmų, jei toks slopinimas išliktų. |
| --- | --- |

3.

Stiprinti dalyvavimą darbo rinkoje, didinant lygias galimybes pasinaudoti švietimo ir mokymo sistemomis ir imtis tolesnių veiksmų mažinant aukštą asmenų apmokestinimo pleištą nedarant poveikio biudžetui ir pagerinti darbo iniciatyvumą tų asmenų, kurie gautų mažas pajamas. Didinti visą darbo laiką veikiančių vaikų priežiūros įstaigų ir prailgintos dienos grupės mokyklų skaičių. Atidžiai stebėti dabartinės reformos priemonių poveikį sumažinti mokestinį slopinimą antrą šeimoje atlyginimą uždirbantiems asmenims bei imtis tolesnių veiksmų, jei toks slopinimas išliktų.

| 4. | Panaikinti nepagrįstus apribojimus tam tikroms laisvosioms profesijoms ir amatams. Didinti tinklų pramonės šakų konkurenciją, stiprinti Federalinės tinklų pramonės agentūros priežiūros vaidmenį geležinkelių sektoriuje ir, įgyvendinant paskelbtą Energetikos koncepciją, sutelkti dėmesį į Atsinaujinančios energijos akto ilgalaikio ekonomiškumo didinimą, užtikrinant veiksmingą energijos gamybos ir perdavimo nepriklausomumą ir gerinant tarpvalstybines jungtis. |
| --- | --- |

4.

Panaikinti nepagrįstus apribojimus tam tikroms laisvosioms profesijoms ir amatams. Didinti tinklų pramonės šakų konkurenciją, stiprinti Federalinės tinklų pramonės agentūros priežiūros vaidmenį geležinkelių sektoriuje ir, įgyvendinant paskelbtą Energetikos koncepciją, sutelkti dėmesį į Atsinaujinančios energijos akto ilgalaikio ekonomiškumo didinimą, užtikrinant veiksmingą energijos gamybos ir perdavimo nepriklausomumą ir gerinant tarpvalstybines jungtis.

Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimu 2011/308/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 138, 2011 5 26, p. 56) taikytina 2011 m.

2

(3)  2010 m. šuolis daugiausia buvo susijęs su tuo, kad du problemų turintys bankai nuvertėjusį turtą pervedė atitinkamiems savo „blogiesiems“ bankams, kurie pagal klasifikaciją priskiriami valdžios sektoriui. Pagal Eurostato gaires dėl finansinių skolų anuliavimo struktūrų apskaitos taisyklių atitinkami „blogųjų“ bankų įsipareigojimai turėjo tiesioginį poveikį skolos dydžiui.

3

(4)  Numatyta Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalyje.

4

---

| 19.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 212/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 212/13

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2011 m. liepos 12 d.

dėl Nyderlandų 2011 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl atnaujintos 2011–2015 m. Nyderlandų stabilumo programos

2011/C 212/04

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas.

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba patvirtino rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. sprendimą – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką. |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba patvirtino rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. sprendimą – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką.

| (3) | 2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirmąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante bei integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“. |
| --- | --- |

(3)

2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirmąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante bei integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“.

| (4) | 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino fiskalinio konsolidavimo ir struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. Tarybos išvadas ir Komisijos metinę augimo apžvalgą). Ji pabrėžė, kad pirmenybę reikia teikti patikimų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atkūrimui, nedarbo mažinimui reformuojant darbo rinką ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemonėms. Ji paprašė, kad valstybės narės šiuos prioritetus įgyvendintų konkrečiomis priemonėmis ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas ir į nacionalines reformų programas. |
| --- | --- |

(4)

2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino fiskalinio konsolidavimo ir struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. Tarybos išvadas ir Komisijos metinę augimo apžvalgą). Ji pabrėžė, kad pirmenybę reikia teikti patikimų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atkūrimui, nedarbo mažinimui reformuojant darbo rinką ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemonėms. Ji paprašė, kad valstybės narės šiuos prioritetus įgyvendintų konkrečiomis priemonėmis ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas ir į nacionalines reformų programas.

| (5) | 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas. |
| --- | --- |

(5)

2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas.

| (6) | 2011 m. balandžio 29 d. Nyderlandai pateikė 2011 m. atnaujintą 2011–2015 m. stabilumo programą ir 2011 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu. |
| --- | --- |

(6)

2011 m. balandžio 29 d. Nyderlandai pateikė 2011 m. atnaujintą 2011–2015 m. stabilumo programą ir 2011 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu.

| (7) | Nepaisant ankstesnių teigiamų ekonominių rodiklių, krizės sąlygomis labai atvira Nyderlandų ekonomika smarkiai nukentėjo – 2009 m. realusis BVP sumažėjo beveik 4 %. Didėjant išorės paklausai, antroje 2009 m. pusėje ekonomika pradėjo atsigauti, o pirmoje 2010 m. pusėje šis atsigavimas įsibėgėjo ir BVP augo 1,8 %. Krizės poveikis darbo rinkai buvo palyginti nedidelis. Tikimasi, kad per ateinančius dvejus metus nedarbas palaipsniui mažės nuo 4,5 % 2010 m. iki 4 % 2012 m. Krizė turėjo labai didelį poveikį Nyderlandų viešiesiems finansams – valdžios sektoriaus deficitas padidėjo iki 5,5 % BVP 2009 m. ir 5,4 % 2010 m. Dėl valdžios veiksmų, kuriais buvo siekiama padėti finansų įstaigoms ir stabilizuoti finansų rinkas, valdžios sektoriaus skolos santykis padidėjo 15 procentinių punktų BVP, o skolos santykis 2009 m. pasiekė 60,8 % BVP. |
| --- | --- |

(7)

Nepaisant ankstesnių teigiamų ekonominių rodiklių, krizės sąlygomis labai atvira Nyderlandų ekonomika smarkiai nukentėjo – 2009 m. realusis BVP sumažėjo beveik 4 %. Didėjant išorės paklausai, antroje 2009 m. pusėje ekonomika pradėjo atsigauti, o pirmoje 2010 m. pusėje šis atsigavimas įsibėgėjo ir BVP augo 1,8 %. Krizės poveikis darbo rinkai buvo palyginti nedidelis. Tikimasi, kad per ateinančius dvejus metus nedarbas palaipsniui mažės nuo 4,5 % 2010 m. iki 4 % 2012 m. Krizė turėjo labai didelį poveikį Nyderlandų viešiesiems finansams – valdžios sektoriaus deficitas padidėjo iki 5,5 % BVP 2009 m. ir 5,4 % 2010 m. Dėl valdžios veiksmų, kuriais buvo siekiama padėti finansų įstaigoms ir stabilizuoti finansų rinkas, valdžios sektoriaus skolos santykis padidėjo 15 procentinių punktų BVP, o skolos santykis 2009 m. pasiekė 60,8 % BVP.

| (8) | Remdamasi atnaujintos stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Stabilumo programa grindžiama kiek atsargesnėmis 2011 ir 2012 m. augimo projekcijomis negu Komisijos tarnybų 2011 m. pavasario prognozės. Stabilumo programoje planuojama 2012 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki mažesnės nei 3 % BVP pamatinės vertės. Tai būtų metais anksčiau nei nustatyta pagal perviršinio deficito procedūrą. Remiantis stabilumo programoje pateiktais skaičiais, vidutinės trukmės tikslas (t. y. 0,5 % BVP struktūrinis deficitas) bus beveik pasiektas iki stabilumo programos laikotarpio pabaigos, nes Komisijos apskaičiuotas struktūrinis balansas 2015 m. sieks – 0,8 % BVP. Biudžeto strategija visiškai pagrįsta pakankamai detalizuotomis priemonėmis iki 2015 m., nors jų įgyvendinimui gali kilti tam tikra rizika, visų pirma susijusi su galimybe kompensuoti viršytas sveikatos priežiūros išlaidas ir stebėti vietos valdžios išlaidas. 2011–2013 m. vidutinė metinė fiskalinių priemonių vertė yra 0,75 % BVP, o tai atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją, pateiktą pagal perviršinio deficito procedūrą. Po perviršinio deficito panaikinimo termino einančiais metais (2014 ir 2015 m.) perskaičiuotas struktūrinis balansas pagerės 0,25 % 2014 m. ir 0,5 % 2015 m., taigi nebus visiškai įvykdytas reikalavimas 0,5 % pagerinti struktūrinį balansą, kol bus pasiektas vidutinės trukmės tikslas. |
| --- | --- |

(8)

Remdamasi atnaujintos stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Stabilumo programa grindžiama kiek atsargesnėmis 2011 ir 2012 m. augimo projekcijomis negu Komisijos tarnybų 2011 m. pavasario prognozės. Stabilumo programoje planuojama 2012 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki mažesnės nei 3 % BVP pamatinės vertės. Tai būtų metais anksčiau nei nustatyta pagal perviršinio deficito procedūrą. Remiantis stabilumo programoje pateiktais skaičiais, vidutinės trukmės tikslas (t. y. 0,5 % BVP struktūrinis deficitas) bus beveik pasiektas iki stabilumo programos laikotarpio pabaigos, nes Komisijos apskaičiuotas struktūrinis balansas 2015 m. sieks – 0,8 % BVP. Biudžeto strategija visiškai pagrįsta pakankamai detalizuotomis priemonėmis iki 2015 m., nors jų įgyvendinimui gali kilti tam tikra rizika, visų pirma susijusi su galimybe kompensuoti viršytas sveikatos priežiūros išlaidas ir stebėti vietos valdžios išlaidas. 2011–2013 m. vidutinė metinė fiskalinių priemonių vertė yra 0,75 % BVP, o tai atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją, pateiktą pagal perviršinio deficito procedūrą. Po perviršinio deficito panaikinimo termino einančiais metais (2014 ir 2015 m.) perskaičiuotas struktūrinis balansas pagerės 0,25 % 2014 m. ir 0,5 % 2015 m., taigi nebus visiškai įvykdytas reikalavimas 0,5 % pagerinti struktūrinį balansą, kol bus pasiektas vidutinės trukmės tikslas.

| (9) | Nyderlandų valdžios institucijų numatytas ir įgyvendintas biudžeto konsolidavimas labai priklauso nuo iš esmės struktūrinio pobūdžio išlaidų sumažinimo, kuris iki stabilumo programos laikotarpio pabaigos (2015 m.) sieks apie 3 % BVP, palyginti su esama padėtimi. Parengtame koregavimo plane numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas bus sumažintas nuo 3,8 % BVP 2011 m. iki 2,4 % BVP 2012 m. ir toliau 2013–2015 m. laikotarpiu kasmet bus palaipsniui mažinamas maždaug 0,5 %. Nyderlandai tvirtai įsipareigojo pasiekti tuos tikslus. Užtikrinus, kad ekonomikos augimą skatinančioms politikos sritims, pvz., švietimui, biudžetas sumažintas nebus, būtų išvengta žalos būsimam ekonomikos augimo potencialui ir prisidėta prie tvaraus perviršinio deficito padėties ištaisymo. |
| --- | --- |

(9)

Nyderlandų valdžios institucijų numatytas ir įgyvendintas biudžeto konsolidavimas labai priklauso nuo iš esmės struktūrinio pobūdžio išlaidų sumažinimo, kuris iki stabilumo programos laikotarpio pabaigos (2015 m.) sieks apie 3 % BVP, palyginti su esama padėtimi. Parengtame koregavimo plane numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas bus sumažintas nuo 3,8 % BVP 2011 m. iki 2,4 % BVP 2012 m. ir toliau 2013–2015 m. laikotarpiu kasmet bus palaipsniui mažinamas maždaug 0,5 %. Nyderlandai tvirtai įsipareigojo pasiekti tuos tikslus. Užtikrinus, kad ekonomikos augimą skatinančioms politikos sritims, pvz., švietimui, biudžetas sumažintas nebus, būtų išvengta žalos būsimam ekonomikos augimo potencialui ir prisidėta prie tvaraus perviršinio deficito padėties ištaisymo.

| (10) | Be trumpalaikio konsolidavimo, kitas svarbus uždavinys – pagerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, kuriam neigiamą poveikį daro labai išaugusios su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos. Ilgalaikės visuomenės senėjimo išlaidos gerokai viršija ES vidurkį, ypač ilgalaikės priežiūros ir pensijų srityse. Kaip nurodyta Komisijos 2009 m. pranešime apie gyventojų senėjimą, numatomas ilgalaikės priežiūros išlaidų padidėjimas bus didžiausias Europoje. Pagrindinė to priežastis – jau dabar egzistuojanti visapusė oficialios ilgalaikės priežiūros sistema (pvz., ilgalaikis valstybinis draudimas, apimantis asmens priežiūrą, slaugą, pagalbą, gydymą ir buvimą priežiūros institucijoje); neoficialios priežiūros vaidmuo Nyderlanduose kur kas menkesnis. Remiantis Komisijos vėliausiu vertinimu, rizika, susijusi su viešųjų finansų ilgalaikiu fiskaliniu tvarumu, yra didelė. Be savo konsolidacijos plano, Nyderlandų vyriausybė pateikė Parlamentui priemones, kurios paremtų ilgalaikę tvarą, įskaitant įstatymais nustatyto pensinio amžiaus padidinimą, kuris dar nebuvo patvirtintas. |
| --- | --- |

(10)

Be trumpalaikio konsolidavimo, kitas svarbus uždavinys – pagerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, kuriam neigiamą poveikį daro labai išaugusios su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos. Ilgalaikės visuomenės senėjimo išlaidos gerokai viršija ES vidurkį, ypač ilgalaikės priežiūros ir pensijų srityse. Kaip nurodyta Komisijos 2009 m. pranešime apie gyventojų senėjimą, numatomas ilgalaikės priežiūros išlaidų padidėjimas bus didžiausias Europoje. Pagrindinė to priežastis – jau dabar egzistuojanti visapusė oficialios ilgalaikės priežiūros sistema (pvz., ilgalaikis valstybinis draudimas, apimantis asmens priežiūrą, slaugą, pagalbą, gydymą ir buvimą priežiūros institucijoje); neoficialios priežiūros vaidmuo Nyderlanduose kur kas menkesnis. Remiantis Komisijos vėliausiu vertinimu, rizika, susijusi su viešųjų finansų ilgalaikiu fiskaliniu tvarumu, yra didelė. Be savo konsolidacijos plano, Nyderlandų vyriausybė pateikė Parlamentui priemones, kurios paremtų ilgalaikę tvarą, įskaitant įstatymais nustatyto pensinio amžiaus padidinimą, kuris dar nebuvo patvirtintas.

| (11) | Nyderlandų darbo rinkai būdingas palyginti aukštas darbo jėgos aktyvumo lygis, didelis valandinis darbo našumas ir žemas nedarbo lygis. Tačiau pagrindinis su darbo rinka susijęs uždavinys – pasinaudoti iki šiol nepanaudotu darbo jėgos potencialu, visų pirma, kompensuoti dėl visuomenės senėjimo numatomą darbingo amžiaus gyventojų sumažėjimą. Naujausiais duomenimis, vidutinis darbo valandų per metus skaičius yra mažiausias ES. Darbo valandų skaičius yra nedidelis dėl to, kad labai daug žmonių, ypač moterų, dirba ne visą darbo dieną; tai susiję ne tik su asmeniniu pasirinkimu, bet ir su tuo, kad finansiškai neskatinama dalyvauti darbo rinkoje arba dirbti daugiau darbo valandų. Šiuo metu viena svarbiausių kliūčių asmenims, gaunantiems papildomų pajamų, dalyvauti darbo rinkoje arba dirbti daugiau valandų yra didelis ribinio mokesčio, taikomo papildomoms pajamoms, dydis, kuris kai kuriais atvejais gali viršyti 80 % dėl to, kad, inter alia, nebetaikomos bendrųjų mokesčių lengvatos ir sumažintos nuo pajamų priklausančios išmokos, pvz., vaiko priežiūros išmokos. |
| --- | --- |

(11)

Nyderlandų darbo rinkai būdingas palyginti aukštas darbo jėgos aktyvumo lygis, didelis valandinis darbo našumas ir žemas nedarbo lygis. Tačiau pagrindinis su darbo rinka susijęs uždavinys – pasinaudoti iki šiol nepanaudotu darbo jėgos potencialu, visų pirma, kompensuoti dėl visuomenės senėjimo numatomą darbingo amžiaus gyventojų sumažėjimą. Naujausiais duomenimis, vidutinis darbo valandų per metus skaičius yra mažiausias ES. Darbo valandų skaičius yra nedidelis dėl to, kad labai daug žmonių, ypač moterų, dirba ne visą darbo dieną; tai susiję ne tik su asmeniniu pasirinkimu, bet ir su tuo, kad finansiškai neskatinama dalyvauti darbo rinkoje arba dirbti daugiau darbo valandų. Šiuo metu viena svarbiausių kliūčių asmenims, gaunantiems papildomų pajamų, dalyvauti darbo rinkoje arba dirbti daugiau valandų yra didelis ribinio mokesčio, taikomo papildomoms pajamoms, dydis, kuris kai kuriais atvejais gali viršyti 80 % dėl to, kad, inter alia, nebetaikomos bendrųjų mokesčių lengvatos ir sumažintos nuo pajamų priklausančios išmokos, pvz., vaiko priežiūros išmokos.

| (12) | Panašu, kad didėjančiai nevienalytei neįgaliųjų ir ilgalaikių bedarbių grupei aktyvios darbo rinkos politikos įgyvendinimas nedavė teigiamų rezultatų. Ne ES valstybių narių piliečiai susiduria su ypatingais sunkumais, todėl nuolatinis atotrūkis tarp dirbančiųjų ir bedarbių vis didėja. |
| --- | --- |

(12)

Panašu, kad didėjančiai nevienalytei neįgaliųjų ir ilgalaikių bedarbių grupei aktyvios darbo rinkos politikos įgyvendinimas nedavė teigiamų rezultatų. Ne ES valstybių narių piliečiai susiduria su ypatingais sunkumais, todėl nuolatinis atotrūkis tarp dirbančiųjų ir bedarbių vis didėja.

| (13) | Nyderlandų mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemai pavyko išlaikyti inovacijų diegimą, tačiau privatusis sektorius nedaug investuoja į mokslinius tyrimus ir plėtrą, o tai gali turėti neigiamą poveikį būsimam ekonomikos augimui ir Nyderlandų ekonomikos konkurencingumui. Vyriausybė skiria fiskalinių paskatų, sudaro tinkamas sąlygas verslininkams ir skatina kokybiškus mokslinius tyrimus ir taip siekia sukurti palankią aplinką mokslinius tyrimus vykdančioms ir inovacijas diegiančioms bendrovėms, įskaitant užsienio bendroves. Tačiau kadangi šiais metais reikės konsoliduoti biudžetą, kai kurios subsidijos bendrovėms gali būti nutrauktos, kitos bus racionalizuotos ir skirtos svarbiausioms ekonomikos sritims, taip pat bus pereita prie bendresnio pobūdžio mokestinių priemonių. |
| --- | --- |

(13)

Nyderlandų mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemai pavyko išlaikyti inovacijų diegimą, tačiau privatusis sektorius nedaug investuoja į mokslinius tyrimus ir plėtrą, o tai gali turėti neigiamą poveikį būsimam ekonomikos augimui ir Nyderlandų ekonomikos konkurencingumui. Vyriausybė skiria fiskalinių paskatų, sudaro tinkamas sąlygas verslininkams ir skatina kokybiškus mokslinius tyrimus ir taip siekia sukurti palankią aplinką mokslinius tyrimus vykdančioms ir inovacijas diegiančioms bendrovėms, įskaitant užsienio bendroves. Tačiau kadangi šiais metais reikės konsoliduoti biudžetą, kai kurios subsidijos bendrovėms gali būti nutrauktos, kitos bus racionalizuotos ir skirtos svarbiausioms ekonomikos sritims, taip pat bus pereita prie bendresnio pobūdžio mokestinių priemonių.

| (14) | Spūstys keliuose ir geležinkelių transporte turi neigiamą poveikį verslo aplinkai. Spūsčių lygis – vienas didžiausių ES. Tokiomis aplinkybėmis palyginti neefektyvi transporto infrastruktūra turi neigiamą poveikį darbo jėgos judumui ir su produktyvumu susijusiam potencialiam ekonomikos augimui. Darbuotojai ilgai užtrunka važiuodami iš darbo namo, neįmanoma patikimai nustatyti, kiek užtruks kelionė, o dėl spūsčių patiriama didelių išlaidų. Jei politika nesikeis, išlaidos iki 2020 m. ir toliau didės. Padidinus infrastruktūros naudojimo efektyvumą (pavyzdžiui, įvedus kelių mokestį), būtų skatinamas darbo jėgos judumas ir produktyvumas, o tokiu būdu ir potencialus ekonomikos augimas. |
| --- | --- |

(14)

Spūstys keliuose ir geležinkelių transporte turi neigiamą poveikį verslo aplinkai. Spūsčių lygis – vienas didžiausių ES. Tokiomis aplinkybėmis palyginti neefektyvi transporto infrastruktūra turi neigiamą poveikį darbo jėgos judumui ir su produktyvumu susijusiam potencialiam ekonomikos augimui. Darbuotojai ilgai užtrunka važiuodami iš darbo namo, neįmanoma patikimai nustatyti, kiek užtruks kelionė, o dėl spūsčių patiriama didelių išlaidų. Jei politika nesikeis, išlaidos iki 2020 m. ir toliau didės. Padidinus infrastruktūros naudojimo efektyvumą (pavyzdžiui, įvedus kelių mokestį), būtų skatinamas darbo jėgos judumas ir produktyvumas, o tokiu būdu ir potencialus ekonomikos augimas.

| (15) | 2011 m. balandžio 4 d. Nyderlandai paskelbė, kad prisiima tam tikrų įsipareigojimų pagal paktą „Euro plius“. Įsipareigojimai apima priemones, skirtas skatinti konkurencingumą (pradėti taikyti naują verslo politiką, grindžiamą platesnio masto mokesčių ir administracinės naštos mažinimu) ir užimtumą (siekti, kad socialinės apsaugos sistema labiau skatintų dalyvauti darbo rinkoje, ir mažinti priklausomybę nuo bedarbio pašalpų), prisidėti prie tolesnio viešųjų finansų tvarumo (įtraukti stabilumo ir augimo paktą į nacionalinę teisę) ir stiprinti finansų stabilumą (suteikti daugiau galių priežiūros institucijoms). Šie įsipareigojimai susiję su visomis pakto sritimis. Jie yra platesnio masto reformų darbotvarkės, išdėstytos stabilumo programoje ir nacionalinėje reformų programoje, tąsa. Tačiau trūksta konkrečių duomenų apie įsipareigojimų vykdymo terminus ir priemones, kurių prireiks jiems įgyvendinti. Šie įsipareigojimai įvertinti ir į juos atsižvelgta rengiant rekomendacijas. |
| --- | --- |

(15)

2011 m. balandžio 4 d. Nyderlandai paskelbė, kad prisiima tam tikrų įsipareigojimų pagal paktą „Euro plius“. Įsipareigojimai apima priemones, skirtas skatinti konkurencingumą (pradėti taikyti naują verslo politiką, grindžiamą platesnio masto mokesčių ir administracinės naštos mažinimu) ir užimtumą (siekti, kad socialinės apsaugos sistema labiau skatintų dalyvauti darbo rinkoje, ir mažinti priklausomybę nuo bedarbio pašalpų), prisidėti prie tolesnio viešųjų finansų tvarumo (įtraukti stabilumo ir augimo paktą į nacionalinę teisę) ir stiprinti finansų stabilumą (suteikti daugiau galių priežiūros institucijoms). Šie įsipareigojimai susiję su visomis pakto sritimis. Jie yra platesnio masto reformų darbotvarkės, išdėstytos stabilumo programoje ir nacionalinėje reformų programoje, tąsa. Tačiau trūksta konkrečių duomenų apie įsipareigojimų vykdymo terminus ir priemones, kurių prireiks jiems įgyvendinti. Šie įsipareigojimai įvertinti ir į juos atsižvelgta rengiant rekomendacijas.

| (16) | Komisija įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įsipareigojimus pagal paktą „Euro plius“. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Komisija mano, kad išsamią Nyderlandų biudžeto konsolidavimo strategiją reikėtų įgyvendinti, kaip planuota, nemažinant išlaidų sritims, kurios labiausiai prisideda prie ilgalaikio ekonomikos augimo. Taip pat reikėtų tolesnių veiksmų siekiant pagerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, ypač pensijų ir ilgalaikės priežiūros srityse, skatinti aktyvesnį dalyvavimą darbo rinkoje ir integraciją į ją, spręsti su transporto spūstimis susijusias problemas. |
| --- | --- |

(16)

Komisija įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įsipareigojimus pagal paktą „Euro plius“. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Komisija mano, kad išsamią Nyderlandų biudžeto konsolidavimo strategiją reikėtų įgyvendinti, kaip planuota, nemažinant išlaidų sritims, kurios labiausiai prisideda prie ilgalaikio ekonomikos augimo. Taip pat reikėtų tolesnių veiksmų siekiant pagerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, ypač pensijų ir ilgalaikės priežiūros srityse, skatinti aktyvesnį dalyvavimą darbo rinkoje ir integraciją į ją, spręsti su transporto spūstimis susijusias problemas.

| (17) | Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip pat į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Taryba išnagrinėjo 2011 m. atnaujintą Nyderlandų stabilumo programą ir jos nuomonė (3) visų pirma išdėstyta toliau pateikiamose 1 ir 2 rekomendacijose. Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, Taryba išnagrinėjo Nyderlandų nacionalinę reformų programą, |
| --- | --- |

(17)

Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip pat į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Taryba išnagrinėjo 2011 m. atnaujintą Nyderlandų stabilumo programą ir jos nuomonė (3) visų pirma išdėstyta toliau pateikiamose 1 ir 2 rekomendacijose. Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, Taryba išnagrinėjo Nyderlandų nacionalinę reformų programą,

REKOMENDUOJA Nyderlandams 2011–2012 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Įgyvendinti 2012 m. biudžeto strategiją pagal Tarybos prekomendacijas dėl perviršinio deficito ištaisymo, sumažinant didelės viešo sektoriaus skolos santykį. Atitinkamai vykdyti progresą siekiant vidutinės trukmės tikslo pagal Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus, laikantis bendrų išlaidų limitų ir konsolidacijos reikalavimų, tokiu būdu užtikrinant, kad konsolidacija yra tvari ir palanki augimui, apsaugant išlaidas, tiesiogiai susijusias su atitinkamomis augimo sritimis, tokiomis kaip moksliniai tyrimai ir inovacijos, švietimas ir mokymas. |
| --- | --- |

1.

Įgyvendinti 2012 m. biudžeto strategiją pagal Tarybos prekomendacijas dėl perviršinio deficito ištaisymo, sumažinant didelės viešo sektoriaus skolos santykį. Atitinkamai vykdyti progresą siekiant vidutinės trukmės tikslo pagal Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus, laikantis bendrų išlaidų limitų ir konsolidacijos reikalavimų, tokiu būdu užtikrinant, kad konsolidacija yra tvari ir palanki augimui, apsaugant išlaidas, tiesiogiai susijusias su atitinkamomis augimo sritimis, tokiomis kaip moksliniai tyrimai ir inovacijos, švietimas ir mokymas.

| 2. | Imtis priemonių teisės aktais nustatytam pensiniam amžiui padidinti, susiejant jį su vidutine gyvenimo trukme, ir paremti šias priemones kitomis priemonėmis, kad būtų padidintas faktinis pensinis amžius ir pagerintas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas. Parengti ilgalaikės priežiūros reformavimo planą atsižvelgiant į visuomenės senėjimą. |
| --- | --- |

2.

Imtis priemonių teisės aktais nustatytam pensiniam amžiui padidinti, susiejant jį su vidutine gyvenimo trukme, ir paremti šias priemones kitomis priemonėmis, kad būtų padidintas faktinis pensinis amžius ir pagerintas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas. Parengti ilgalaikės priežiūros reformavimo planą atsižvelgiant į visuomenės senėjimą.

| 3. | Užtikrinti aktyvesnį dalyvavimą darbo rinkoje papildomų pajamų gaunantiems asmenims mažinant fiskalinius trukdžius dirbti, taip pat parengti priemones labiausiai pažeidžiamoms grupėms paremti ir padėti jų atstovams iš naujo integruotis darbo rinkoje. |
| --- | --- |

3.

Užtikrinti aktyvesnį dalyvavimą darbo rinkoje papildomų pajamų gaunantiems asmenims mažinant fiskalinius trukdžius dirbti, taip pat parengti priemones labiausiai pažeidžiamoms grupėms paremti ir padėti jų atstovams iš naujo integruotis darbo rinkoje.

| 4. | Skatinti inovacijas, privačias investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą ir glaudesnius mokslo ir verslo atstovų ryšius teikiant tinkamas paskatas pagal naują įmonių politiką (Naar de top). |
| --- | --- |

4.

Skatinti inovacijas, privačias investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą ir glaudesnius mokslo ir verslo atstovų ryšius teikiant tinkamas paskatas pagal naują įmonių politiką (Naar de top).

Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimu 2011/308/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 138, 2011 5 26, p. 56) taikytina 2011 m.

2

(3)  Numatyta Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalyje.

3

---

NUOMONĖS

Europos Komisija

| 19.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 212/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 212/16

---

KOMISIJOS NUOMONĖ

2011 m. liepos 15 d.

pagal Euratomo sutarties 37 straipsnį dėl Aberdynšyro (Škotija, Jungtinė Karalystė) Stounihilo gamtinės kilmės radioaktyviųjų medžiagų nuosėdų šalinimo įrenginyje ir atliekyne sukauptų radioaktyviųjų atliekų šalinimo plano

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

2011/C 212/05

Čia pateiktas pagal Euratomo sutarties nuostatas atliktas vertinimas neturi įtakos jokiems papildomiems pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo atliktiniems vertinimams ir iš jos bei antrinių teisės aktų kylantiems įpareigojimams.

2011 m. vasario 3 d. pagal Euratomo sutarties 37 straipsnį Jungtinės Karalystės Vyriausybė pateikė Europos Komisijai bendruosius duomenis, susijusius su radioaktyviųjų atliekų, sukauptų Stounihilo gamtinės kilmės radioaktyviųjų medžiagų nuosėdų šalinimo įrenginyje ir atliekyne, šalinimo planu.

Remdamasi šiais duomenimis ir pasikonsultavusi su ekspertų grupe, Komisija parengė šią nuomonę:

| 1) | Atstumas nuo Stounihilo objektų iki artimiausio kitos valstybės narės (Airijos) teritorijos taško yra 398 km. |
| --- | --- |

1)

Atstumas nuo Stounihilo objektų iki artimiausio kitos valstybės narės (Airijos) teritorijos taško yra 398 km.

| 2) | Nuosėdų šalinimo įrenginiui nebus suteiktas skystų ir dujinių radioaktyviųjų medžiagų išmetimo leidimas. Dirbant įprastu režimu, iš nuosėdų šalinimo įrenginio nebus išmesta skystų radioaktyviųjų medžiagų. Tačiau iš nuosėdų šalinimo įrenginio pasklis natūraliai radioaktyvių dujų (radono) ir labai nedaug radioaktyviųjų aerozolių. Nė viena iš šių medžiagų neturės poveikio kitos valstybės narės gyventojų sveikatai. |
| --- | --- |

2)

Nuosėdų šalinimo įrenginiui nebus suteiktas skystų ir dujinių radioaktyviųjų medžiagų išmetimo leidimas. Dirbant įprastu režimu, iš nuosėdų šalinimo įrenginio nebus išmesta skystų radioaktyviųjų medžiagų. Tačiau iš nuosėdų šalinimo įrenginio pasklis natūraliai radioaktyvių dujų (radono) ir labai nedaug radioaktyviųjų aerozolių. Nė viena iš šių medžiagų neturės poveikio kitos valstybės narės gyventojų sveikatai.

| 3) | Atliekyno eksploatavimo laikotarpiu:






  — | radioaktyviosios atliekos bus laikomos atliekyne neketinant jų išimti, |
| --- | --- | --- |

3)

Atliekyno eksploatavimo laikotarpiu:

—

radioaktyviosios atliekos bus laikomos atliekyne neketinant jų išimti,

| — | atliekynui nebus suteiktas skystų ir dujinių radioaktyviųjų medžiagų išmetimo leidimas. Vis dėlto iš atliekyno išsiskirs natūraliai radioaktyvių dujų (radono), tačiau jos neturės poveikio kitos valstybės narės gyventojų sveikatai. |
| --- | --- |

—

atliekynui nebus suteiktas skystų ir dujinių radioaktyviųjų medžiagų išmetimo leidimas. Vis dėlto iš atliekyno išsiskirs natūraliai radioaktyvių dujų (radono), tačiau jos neturės poveikio kitos valstybės narės gyventojų sveikatai.

| 4) | Po atliekyno eksploatavimo laikotarpio:
  numatytomis atliekyno galutinio uždarymo priemonėmis, apibūdintomis bendruosiuose duomenyse, užtikrinama, kad 2 punkte padarytos išvados bus pagrįstos ir ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

4)

Po atliekyno eksploatavimo laikotarpio:

numatytomis atliekyno galutinio uždarymo priemonėmis, apibūdintomis bendruosiuose duomenyse, užtikrinama, kad 2 punkte padarytos išvados bus pagrįstos ir ilguoju laikotarpiu.

| 5) | Jei įvyktų bendruosiuose duomenyse apibūdinto pobūdžio ir masto avarija ir nenumatytai būtų išleista radioaktyviųjų medžiagų, tikėtinos apšvitos dozės neturėtų poveikio kitos valstybės narės gyventojų sveikatai. |
| --- | --- |

5)

Jei įvyktų bendruosiuose duomenyse apibūdinto pobūdžio ir masto avarija ir nenumatytai būtų išleista radioaktyviųjų medžiagų, tikėtinos apšvitos dozės neturėtų poveikio kitos valstybės narės gyventojų sveikatai.

Išvada. Komisija mano, kad įgyvendinant visų rūšių radioaktyviųjų atliekų, sukauptų Jungtinės Karalystės Stounihilo gamtinės kilmės radioaktyviųjų medžiagų nuosėdų šalinimo įrenginyje ir atliekyne, šalinimo planą, tam įrenginiui ir atliekynui veikiant įprastai, juos galutinai uždarius, taip pat įvykus bendruosiuose duomenyse aptarto pobūdžio ir masto avarijai, kitos valstybės narės vanduo, dirvožemis arba oras nebūtų užteršti radioaktyviosiomis medžiagomis.

Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 15 d.

Komisijos vardu

Günther OETTINGER

Komisijos narys

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 19.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 212/18

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter)

(Tekstas svarbus EEE)

2011/C 212/06

2011 m. birželio 16 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32011M6175. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32011M6175. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

| 19.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 212/18

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals)

(Tekstas svarbus EEE)

2011/C 212/07

2011 m. birželio 15 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32011M6191. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32011M6191. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 19.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 212/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 212/19

---

Pranešimas asmenims, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2010/145/BUSP ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1763/2004 nustatytos priemonės

2011/C 212/08

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA

Toliau pateikta informacija yra skirta asmenims, išvardytiems Tarybos sprendimo 2010/145/BUSP I priede ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priede.

Europos Sąjungos Taryba nustatė, kad pirmiau nurodytame priede išvardyti asmenys ir toliau atitinka kriterijus, nustatytus Tarybos sprendime 2010/145/BUSP ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1763/2004 dėl tolesnių priemonių, kuriomis remiamas veiksmingas Tarptautinio baudžiamojo tribunolo Buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymas, ir todėl jiems turėtų būti toliau taikomos šios priemonės.

Atitinkamų asmenų dėmesys atkreipiamas į galimybę teikti paraiškas atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) kompetentingoms institucijoms, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 II priede pateiktose interneto svetainėse, siekiant gauti leidimą naudoti įšaldytas lėšas pagrindiniams poreikiams arba konkretiems mokėjimams (plg. reglamento 3 straipsnį).

Atitinkami asmenys gali toliau nurodytu adresu pateikti Tarybai prašymą (kartu su patvirtinamaisiais dokumentais) persvarstyti sprendimą įtraukti juos į pirmiau nurodytą sąrašą:

| Europos Sąjungos Taryba |
| --- |
| Generalinis sekretoriatas |
| K GD Koordinavimo skyrius (10 HN 43) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europos Sąjungos Taryba

Generalinis sekretoriatas

K GD Koordinavimo skyrius (10 HN 43)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Atitinkamų asmenų dėmesys taip pat atkreipiamas į galimybę apskųsti Tarybos sprendimą Europos Sąjungos Bendrajame Teisme laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 275 straipsnio antroje pastraipoje ir 263 straipsnio ketvirtoje ir šeštoje pastraipose nustatytų sąlygų.

---

| 19.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 212/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 212/20

---

Pranešimas asmenims, grupėms ir subjektams, įtrauktiems į Tarybos reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalyje nurodytą sąrašą

(žr. Tarybos reglamento (ES) Nr. 687/2011 priedą)

2011/C 212/09

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA

Toliau pateikta informacija yra skirta asmenims, grupėms ir subjektams, įtrauktiems į 2011 m. liepos 18 d. Tarybos reglamente (ES) Nr. 687/2011 (1) pateikiamą sąrašą.

Europos Sąjungos Taryba nustatė, kad motyvai, dėl kurių asmenys, grupės ir subjektai įtraukiami į pirmiau minėtą asmenų, grupių ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos 2001 m. gruodžio 27 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu (2), sąrašą, tebėra pagrįsti. Todėl Taryba nusprendė palikti sąraše tuos asmenis, grupes ir subjektus.

2001 m. gruodžio 27 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2580/2001 numatoma įšaldyti visas lėšas, kitą finansinį turtą ir ekonominius išteklius, priklausiančius atitinkamiems asmenims, grupėms ir subjektams, ir tai, kad jie negali tiesiogiai ar netiesiogiai naudotis lėšomis, kitu finansiniu turtu ir ekonominiais ištekliais.

Atitinkamų asmenų, grupių ir subjektų dėmesys atkreipiamas į galimybę pateikti paraišką reglamento priede išvardytoms atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) kompetentingoms institucijoms, siekiant gauti leidimą naudoti įšaldytas lėšas esminėms reikmėms arba konkretiems mokėjimams (pagal to reglamento 5 straipsnio 2 dalį). Atnaujintas kompetentingų institucijų sąrašas pateikiamas interneto tinklavietėje adresu:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

Atitinkami asmenys, grupės ir subjektai gali pateikti prašymą gauti Tarybos motyvų, dėl kurių jie buvo palikti pirmiau nurodytame sąraše, pareiškimą (išskyrus atvejus, kai motyvų pareiškimas jau buvo jiems pateiktas) šiuo adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

(Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Atitinkami asmenys, grupės ir subjektai bet kuriuo metu gali pirmiau nurodytu adresu pateikti Tarybai prašymą (kartu su patvirtinamaisiais dokumentais) persvarstyti sprendimą įtraukti juos į sąrašą ir jame palikti. Tokie prašymai bus svarstomi juos gavus. Todėl atitinkamų asmenų, grupių ir subjektų dėmesys atkreipiamas į tai, kad Taryba reguliariai peržiūri sąrašą pagal Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 1 straipsnio 6 dalį. Tam, kad prašymai būtų svarstomi kitos peržiūros metu, jie turėtų būti pateikti per du mėnesius nuo šio pranešimo paskelbimo dienos.

Atitinkamų asmenų, grupių ir subjektų dėmesys taip pat atkreipiamas į galimybę apskųsti Tarybos reglamentą Europos Sąjungos Bendrajame Teisme laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 straipsnio 4 ir 6 pastraipose nustatytų sąlygų.

---

(1)  OL L 188, 2001 7 19, p. 2.

(2)  OL L 344, 2001 12 28, p. 70.

---

Europos Komisija

| 19.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 212/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 212/21

---

Euro kursas (1)

2011 m. liepos 18 d.

2011/C 212/10

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,4045 |
| JPY | Japonijos jena | 111,10 |
| DKK | Danijos krona | 7,4567 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,87315 |
| SEK | Švedijos krona | 9,2534 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,1485 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,8670 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,405 |
| HUF | Vengrijos forintas | 272,98 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7093 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,0440 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,2688 |
| TRY | Turkijos lira | 2,3468 |
| AUD | Australijos doleris | 1,3237 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3472 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,9488 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6640 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7107 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 490,82 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,8084 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,0853 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4500 |
| IDR | Indonezijos rupija | 12 024,36 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,2311 |
| PHP | Filipinų pesas | 60,463 |
| RUB | Rusijos rublis | 39,6125 |
| THB | Tailando batas | 42,219 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,2208 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,5456 |
| INR | Indijos rupija | 62,6060 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,4045

JPY

Japonijos jena

111,10

DKK

Danijos krona

7,4567

GBP

Svaras sterlingas

0,87315

SEK

Švedijos krona

9,2534

CHF

Šveicarijos frankas

1,1485

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,8670

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,405

HUF

Vengrijos forintas

272,98

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7093

PLN

Lenkijos zlotas

4,0440

RON

Rumunijos lėja

4,2688

TRY

Turkijos lira

2,3468

AUD

Australijos doleris

1,3237

CAD

Kanados doleris

1,3472

HKD

Honkongo doleris

10,9488

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6640

SGD

Singapūro doleris

1,7107

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 490,82

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,8084

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,0853

HRK

Kroatijos kuna

7,4500

IDR

Indonezijos rupija

12 024,36

MYR

Malaizijos ringitas

4,2311

PHP

Filipinų pesas

60,463

RUB

Rusijos rublis

39,6125

THB

Tailando batas

42,219

BRL

Brazilijos realas

2,2208

MXN

Meksikos pesas

16,5456

INR

Indijos rupija

62,6060

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

| 19.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 212/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 212/22

---

KVIETIMAS TEIKTI PARAIŠKAS

„Parama informavimo apie bendrąją žemės ūkio politiką priemonėms“

Informavimo priemonių pagal 2012 m. išlaidų kategoriją 05 08 06 įgyvendinimas

2011/C 212/11

1.   ĮVADAS

Šis kvietimas teikti paraiškas parengtas remiantis 2000 m. balandžio 17 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 814/2000 dėl bendrosios žemės ūkio politikos informacinių priemonių (1), kuriame nustatyta, kokios rūšies ir turinio informavimo priemones Sąjunga gali finansuoti. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2208/2002 (2), iš dalies pakeistame Reglamentu (EB) Nr. 1820/2004 (3), nustatytos išsamios Reglamento (EB) Nr. 814/2000 taikymo taisyklės.

Tai kvietimas teikti informavimo priemonių, apibūdintų Tarybos reglamento (EB) Nr. 814/2000 3 straipsnio 1 dalyje, finansavimo iš 2012 m. biudžeto paraiškas. Pagal šį kvietimą teikti paraiškas priimamos informavimo priemonių, vykdytinų nuo 2012 m. kovo 1 d. iki 2013 m. vasario 28 d. (įskaitant priemonės rengimą, įgyvendinimą, tolesnius veiksmus ir vertinimą), finansavimo paraiškos.

Informavimo priemonė – tai atskiras, nuoseklus ir integruotas informacinis projektas, finansuojamas iš vieno biudžeto. Įgyvendinant tokį projektą gali būti vykdoma įvairi veikla – tai gali būti ir kelios konferencijos, ir plataus masto informavimo kampanija, susijusi su kelių rūšių informavimo veikla ir viešosiomis informavimo priemonėmis.

Kaip nurodyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 2208/2002 4 straipsnio 2 dalyje, paraiškas pagal šį kvietimą teikti gali juridiniai asmenys, pagal įstatymus įsisteigę valstybėje narėje bent prieš dvejus metus.

2.   2012 m. PRIORITETAI IR PRIEMONIŲ RŪŠYS

2.1.   Prioritetai

Bendrajai žemės ūkio politikai (BŽŪP), Europos statinio kertiniam akmeniui, 2012 m. sukaks 50 metų. Šis jubiliejus – tai proga informuoti apie BŽŪP: apie jos istoriją ir kaitą, konkrečius rezultatus ir vystymosi perspektyvas, susijusias su reformos pasiūlymais.

Šiame kvietime teikti paraiškas Komisija pageidauja pirmenybę teikti priemonėms, kurios gali turėti didelį poveikį, yra novatoriško ir kūrybinio pobūdžio ir skirtos ne tik kaimui, bet ir visai visuomenei.

Priemonėmis turi būti siekiama pabrėžti BŽŪP, kaip bendros ES politikos, atitinkančios visuomenės poreikius ir lūkesčius, vaidmenį ir naudą; šios politikos tikslai yra:

| — | geriau spręsti apsirūpinimo maistu saugumo, klimato kaitos, tvaraus gamtinių išteklių naudojimo, subalansuotos teritorijų plėtros klausimus, |
| --- | --- |

—

geriau spręsti apsirūpinimo maistu saugumo, klimato kaitos, tvaraus gamtinių išteklių naudojimo, subalansuotos teritorijų plėtros klausimus,

| — | padėti kaimo sektoriui įveikti ekonomikos krizės ir žemės ūkio produktų kainų nepastovumo poveikį, |
| --- | --- |

—

padėti kaimo sektoriui įveikti ekonomikos krizės ir žemės ūkio produktų kainų nepastovumo poveikį,

| — | prisidėti prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, kaip nustatyta „Europa 2020“ strategijoje. |
| --- | --- |

—

prisidėti prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, kaip nustatyta „Europa 2020“ strategijoje.

2.2.   Informavimo priemonių rūšys

Pagal šį kvietimą teikti paraiškas Komisija pageidauja remti dvi visuomenės informavimo priemonių rūšis:

| — | nacionaliniu lygmeniu – suburiant įvairius partnerius į bendrą plataus masto projektą, |
| --- | --- |

—

nacionaliniu lygmeniu – suburiant įvairius partnerius į bendrą plataus masto projektą,

| — | Europos lygmeniu – dalyvaujant kuo didesniam valstybių narių skaičiui, kad poveikis būtų didesnis. |
| --- | --- |

—

Europos lygmeniu – dalyvaujant kuo didesniam valstybių narių skaičiui, kad poveikis būtų didesnis.

Informavimo priemonių tikslai turi būti tokie:

| — | padėti geriau pažinti BŽŪP, jos istoriją ir kaitą, su reformos pasiūlymais susijusias vystymosi perspektyvas atitinkamoje valstybėje narėje ir Europoje apskritai, |
| --- | --- |

—

padėti geriau pažinti BŽŪP, jos istoriją ir kaitą, su reformos pasiūlymais susijusias vystymosi perspektyvas atitinkamoje valstybėje narėje ir Europoje apskritai,

| — | skatinti kuo platesnės auditorijos, ypač miesto vietovių visuomenės, domėjimąsi žemės ūkio ir kaimo plėtros vaidmeniu mūsų visuomenėje ir pabrėžiant ūkininkų atliekamų įvairių užduočių svarbą. |
| --- | --- |

—

skatinti kuo platesnės auditorijos, ypač miesto vietovių visuomenės, domėjimąsi žemės ūkio ir kaimo plėtros vaidmeniu mūsų visuomenėje ir pabrėžiant ūkininkų atliekamų įvairių užduočių svarbą.

Informavimo priemonės turės būti vykdomos kaip plataus masto informavimo kampanijos, apimančios vieną ar kelias toliau išvardytas veiklas:

| — | novatoriškos ir originalios multimedijos ir (arba) audiovizualinės medžiagos gamyba ir platinimas („realybės šou“ pobūdžio radijo ir (arba) TV programos (4), debatų laidos, klipai ...) (5), |
| --- | --- |

—

novatoriškos ir originalios multimedijos ir (arba) audiovizualinės medžiagos gamyba ir platinimas („realybės šou“ pobūdžio radijo ir (arba) TV programos (4), debatų laidos, klipai ...) (5),

| — | viešų skelbimų kampanijos intensyvaus judėjimo vietose (metro, stotys, ir pan.), |
| --- | --- |

—

viešų skelbimų kampanijos intensyvaus judėjimo vietose (metro, stotys, ir pan.),

| — | „Ūkis mieste“ ir pan. pobūdžio renginiai, |
| --- | --- |

—

„Ūkis mieste“ ir pan. pobūdžio renginiai,

| — | žiniasklaidos įvykiai, |
| --- | --- |

—

žiniasklaidos įvykiai,

| — | gerai apibrėžtai tikslinei auditorijai skirtos konferencijos, seminarai ir specializuotos darbo grupės. |
| --- | --- |

—

gerai apibrėžtai tikslinei auditorijai skirtos konferencijos, seminarai ir specializuotos darbo grupės.

2.3.   Tikslinė auditorija

Šio kvietimo teikti paraiškas tikslinė auditorija yra visuomenė (daugiausia – miesto jaunuomenė), žiniasklaidos priemonės, pilietinė visuomenė ir žemės ūkio sektoriaus dalyviai.

3.   TRUKMĖ IR BIUDŽETAS

Pagal šį kvietimą teikti paraiškas priimamos informavimo priemonių, vykdytinų nuo 2012 m. kovo 1 d. iki 2013 m. vasario 28 d. (įskaitant priemonės rengimą, įgyvendinimą, tolesnius veiksmus ir vertinimą), tačiau kurios įgyvendinamos turi būti būtinai 2012 m., finansavimo paraiškos.

Informavimo priemonėms, kurios bus vykdomos pagal šį kvietimą teikti paraiškas, iš viso numatyta skirti 3 250 000 EUR. Ši suma bus padalyta geriausioms paraiškoms, kurioms vertinimo komisija skirs didžiausią balų skaičių pagal III priedo 2 punkte nurodytus kriterijus. Komisija pasilieka teisę sumažinti šią didžiausią sumą, jei reikia.

Dotacijos suma, kurios 2.2 punkte nurodytoms priemonėms galima prašyti iš Komisijos vienoje paraiškoje – nuo 100 000 iki 500 000 EUR (fiksuota suma išlaidoms personalui įskaičiuota).

Komisija apmoka 50 % visų tinkamų finansuoti su atrinktų paraiškų įgyvendinimu susijusių išlaidų (žr. IV priedą – „Biudžeto sudarymas“), išskyrus išlaidas personalui – tam bus skirta fiksuota ne didesnė kaip 10 000 EUR išmoka išlaidoms personalui padengti, kai su priemone susijusios tinkamos finansuoti išlaidos (be fiksuoto dydžio išmokos personalo išlaidoms padengti) yra mažesnės už 400 000 EUR ir ne didesnė kaip 25 000 EUR išmoka, kai su priemone susijusios tinkamos finansuoti išlaidos (be fiksuoto dydžio išmokos personalo išlaidoms padengti) yra 400 000–950 000 EUR.

Procentinė Komisijos įnašo į išskirtinių informavimo priemonių finansavimą dalis gali padidėti iki 75 %, jei toks prašymas pateikiamas paraiškoje.

Informavimo priemonė priskiriama išskirtinėms priemonėms, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2208/2002 7 straipsnio 2 dalyje, jeigu tenkinami visi šie reikalavimai:

| 1) | jos sklaidos planas parengtas taip, kad priemonė turėtų kuo plačiausią auditoriją ne mažiau kaip 3 valstybėse narėse ir pasiektų ne mažiau kaip 5 % visų tų valstybių narių gyventojų, o jos numatomą (ex-ante) ir vėlesnį (ex-post) poveikį būtų galima pagrįsti išoriniais tinkamais įrodymais (publikos statistika ir pan.); |
| --- | --- |

1)

jos sklaidos planas parengtas taip, kad priemonė turėtų kuo plačiausią auditoriją ne mažiau kaip 3 valstybėse narėse ir pasiektų ne mažiau kaip 5 % visų tų valstybių narių gyventojų, o jos numatomą (ex-ante) ir vėlesnį (ex-post) poveikį būtų galima pagrįsti išoriniais tinkamais įrodymais (publikos statistika ir pan.);

| 2) | vertinimo komisija (toliau – komisija) ją įvertino bent 75 iš 100 balų pagal III priedo 2 punkte pateiktus dotacijos skyrimo kriterijus. |
| --- | --- |

2)

vertinimo komisija (toliau – komisija) ją įvertino bent 75 iš 100 balų pagal III priedo 2 punkte pateiktus dotacijos skyrimo kriterijus.

Informavimo priemonių, kurioms suteikta dotacija pagal šį kvietimą teikti paraiškas, išankstinis finansavimas nebus skiriamas. Gavėjas galės prašyti tarpinio mokėjimo; tam jis turės pateikti tarpinę techninę ir finansinę ataskaitą. Tarpinio mokėjimo suma negali viršyti 30 % visos dotacijos sutarties sumos. Ši suma bus nustatyta remiantis įgyvendinant priemonę realiai atliktu darbu ir realiai į tarpinę finansinę ataskaitą įtrauktomis Komisijos patvirtintomis reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis, kurioms bus taikoma dotacijos sutartyje numatyta bendro finansavimo procentinė dalis. Fiksuota išmoka už išlaidas personalo reikmėms bus sumokėta tik atliekant galutinį mokėjimą.

Atrinkdama paraišką Komisija neįsipareigoja skirti visos pareiškėjo prašytos sumos. Dotacija jokiu būdu negalės viršyti prašomos sumos. Jei priemonei skirtas kitas Europos Sąjungos finansavimas, dotacija jai skiriama nebus.

4.   BENDROSIOS PARAIŠKOS TEIKIMO INSTRUKCIJOS

4.1.   Kaip parengti paraišką

Per vienerius biudžeto metus pareiškėjas gali pateikti tik vienos informavimo priemonės finansavimo paraišką.

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato šūkiai bus pateikiami internete adresu http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_lt.htm

Ji turi būti parengta viena oficialiųjų Sąjungos kalbų. Tačiau, siekiant palengvinti paraiškos nagrinėjimą ir užtikrinti, kad ji būtų išnagrinėta laiku, pareiškėjai raginami paraiškas teikti anglų arba prancūzų kalbomis; jei tai neįmanoma, pareiškėjai turėtų pateikti bent 3 formos vertimą į anglų arba prancūzų kalbas.

Paraiškoje privaloma pateikti tokius minėtoje interneto svetainėje nurodytus dokumentus:

| — | teisiškai įgalioto organizacijos pareiškėjos atstovo pasirašytas paraiškos laiškas, kuriame nurodomas siūlomos informavimo priemonės pavadinimas ir prašoma dotacijos suma; pažymėtina, kad laiške nurodyta prašoma dotacijos suma turi atitikti biudžeto pajamų lentelėje nurodytą Europos Sąjungos finansavimo sumą (punktai g ir h), |
| --- | --- |

—

teisiškai įgalioto organizacijos pareiškėjos atstovo pasirašytas paraiškos laiškas, kuriame nurodomas siūlomos informavimo priemonės pavadinimas ir prašoma dotacijos suma; pažymėtina, kad laiške nurodyta prašoma dotacijos suma turi atitikti biudžeto pajamų lentelėje nurodytą Europos Sąjungos finansavimo sumą (punktai g ir h),

| — | 1 forma (informacija apie pareiškėją), 2 forma (informacija apie visus kitus organizatorius, jei tokių yra), 3 forma (išsamus informavimo priemonės aprašymas). Jeigu klausimas siūlomai informavimo priemonei netaikomas, turite įrašyti „n“ arba „netaikoma“. Bus vertinamos tik naudojant šias formas parengtos paraiškos; jei 2 forma nereikalinga, įrašykite „n“ pirmajame jos puslapyje, |
| --- | --- |

—

1 forma (informacija apie pareiškėją), 2 forma (informacija apie visus kitus organizatorius, jei tokių yra), 3 forma (išsamus informavimo priemonės aprašymas). Jeigu klausimas siūlomai informavimo priemonei netaikomas, turite įrašyti „n“ arba „netaikoma“. Bus vertinamos tik naudojant šias formas parengtos paraiškos; jei 2 forma nereikalinga, įrašykite „n“ pirmajame jos puslapyje,

| — | vienas tinkamai užpildytas siūlomos informavimo priemonės biudžeto projektas (pateikiama viena išsami išlaidų ir viena pajamų lentelė; išlaidos ir pajamos turi būti subalansuotos), kurį pasirašo ir datą nurodo įgaliotas organizacijos pareiškėjos atstovas, |
| --- | --- |

—

vienas tinkamai užpildytas siūlomos informavimo priemonės biudžeto projektas (pateikiama viena išsami išlaidų ir viena pajamų lentelė; išlaidos ir pajamos turi būti subalansuotos), kurį pasirašo ir datą nurodo įgaliotas organizacijos pareiškėjos atstovas,

| — | visi papildomi I priede minimi dokumentai (papildomi dokumentai, kuriuos reikia pateikti su dotacijos paraiška). |
| --- | --- |

—

visi papildomi I priede minimi dokumentai (papildomi dokumentai, kuriuos reikia pateikti su dotacijos paraiška).

4.2.   Paraiškos išsiuntimo data ir adresatas

Kandidatai vieną visos paraiškos spausdintinę kopiją registruotu paštu su gavimo patvirtinimu (išsiuntimo diena patvirtinama pašto antspaudu ant voko) iki 2011 m. rugsėjo 30 d. siunčia šiuo adresu:

| European Commission |
| --- |
| Unit AGRI. K.1. |
| Call for proposals 2011/C /... |
| Attn. Angela Filote |
| L130 4/148A |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Unit AGRI. K.1.

Call for proposals 2011/C /...

Attn. Angela Filote

L130 4/148A

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Paraiškos turi būti pateiktos užklijuotame voke (kartoninėje dėžėje), kuris turi būti įdėtas į antrą užklijuotą voką (kartoninę dėžę). Ant vidinio voko (kartoninės dėžės) turi būti užrašyti skyriaus, kuriam jis adresuotas, pavadinimas, nurodytas kvietime teikti paraiškas, ir žodžiai „Appel à propositions — à ne pas ouvrir par le service du courrier (Kvietimas teikti paraiškas – Pašto tarnybai atplėšti draudžiama)“. Jei naudojami užsiklijuojantys vokai, ant jų būtina užklijuoti lipnią juostelę, skersai kurios siuntėjas turi pasirašyti.

Kadangi kiekvienas visų Komisijos tarnybų gaunamų dokumentų puslapis turi būti skenuojamas, prašome nei paraiškos, nei jos priedų lapų nesusegti. Be to, siekiant tausoti aplinką kandidatai raginami paraišką pateikti ant perdirbto popieriaus ir ant abiejų lapo pusių.

Tuo pačiu metu ir ne vėliau kaip iki 2011 m. rugsėjo 30 d. 24.00 val. Briuselio laiku paraiškos elektroninę kopiją (pasirinkite variantą „su patvirtinimu apie gavimą“), kurią turi sudaryti bent jau paštu išsiųstoms kopijoms tapačios paraiškos laiško, 1–3 formų ir biudžeto projekto elektroninės versijos, kandidatai siunčia šiuo adresu:

AGRI-GRANTS-APPLICATIONS-ONLY@ec.europa.eu

Išsamias paraiškas (popierinį ir elektroninį variantą) pareiškėjai privalo atsiųsti iki nustatyto termino. Paraiškos, išsiųstos po nustatyto galutinio termino, bus laikomos nepriimtinomis ir atmetamos.

5.   TAIKOMA TVARKA IR TERMINAI

5.1.   Paraiškų gavimas ir registravimas

Komisija užregistruos paraišką ir per 15 darbo dienų nuo paraiškų pateikimo termino el. paštu atsiųs patvirtinimą, kuriame bus nurodytas paraiškos registravimo numeris.

5.2.   Paraiškų nagrinėjimas atsižvelgiant į tinkamumo ir atmetimo kriterijus

Speciali vertinimo komisija vertina paraiškų tinkamumą. Paraiškos, neatitinkančios II priede nustatytų kriterijų (tinkamumo ir atmetimo kriterijų), bus atmestos.

Visos reikalavimus atitinkančios paraiškos pateks į kitą etapą (vertinimas pagal atrankos kriterijus – pareiškėjų techninį ir finansinį pajėgumą).

5.3.   Vertinimas pagal atrankos kriterijus – techninį ir finansinį pareiškėjų pajėgumą

Šiame vertinimo etape komisija, remdamasi paraiškoje pateikta informacija ir III priedo 1 punkte nustatytais kriterijais (atrankos kriterijais), vertins tinkamų pareiškėjų techninį ir finansinį pajėgumą.

Visos šiame etape teigiamai įvertintos paraiškos pateks į kitą etapą (vertinimo pagal dotacijos skyrimo kriterijus etapą).

5.4.   Paraiškų vertinimas pagal dotacijos skyrimo kriterijus

Šiame etape komisija vertins paraiškas pagal III priedo 2 punkte nustatytus dotacijos skyrimo kriterijus (dotacijos skyrimo kriterijus).

Komisija siūlys skirti dotaciją tik jei šiame etape paraiška bus įvertinta bent 60 balų iš 100 (ir ne mažiau kaip 50 % kiekvienam kriterijui numatytų balų). Ypatingas dėmesys bus skirtas pasiūlymams, kuriuose numatytos miesto jaunuomenei skirtos informavimo priemonės. Tačiau tai, kad paraiška bus įvertinta 60 balų iš 100, dar nereiškia, kad dotacija informavimo priemonei bus skirta. Komisija, atsižvelgusi į reikalavimus atitinkančių paraiškų skaičių ir turimas lėšas, mažiausią priimtiną vertinimo balą gali padidinti.

Paraiškos, kurios bus įvertintos mažiau kaip 60 balų iš 100 arba mažiau kaip 50 % kiekvienam kriterijui numatytų balų, bus atmestos, o pareiškėjui bus raštu pranešta apie paraiškos atmetimo priežastis.

Jeigu prašoma dotacija bus skirta, gavėjas gaus dotacijos sutartį (jos pavyzdį galima rasti šio kvietimo teikti paraiškas 4.1 punkte nurodytoje interneto svetainėje), kurioje bus išdėstytos finansavimo sąlygos ir nurodyta skiriamų lėšų suma eurais, kuri gali būti mažesnė už paraiškoje nurodytą sumą. Jei paraiškoje yra aritmetinių klaidų arba jei laikoma, kad išlaidos neatitinka reikalavimų, Komisijos tarnybos biudžetą pataisys. Jei dėl pataisymo bendros išlaidos išaugs, prašoma suma liks nepakitusi, o pareiškėjo įnašas bus atitinkamai padidintas.

Planuojama, kad vertinimo procedūra bus baigta 2012 m. pradžioje. Kol bus priimtas sprendimas dėl dotacijos skyrimo, Komisijos tarnybos neturi teisės pareiškėjams teikti informacijos apie jų paraiškos vertinimo eigą. Todėl pageidautina, kad iki minėtos dienos pareiškėjai nei telefonu, nei raštu į Komisiją dėl paraiškos nagrinėjimo rezultatų nesikreiptų.

6.   REKLAMA

6.1.   Dotacijos gavėjo atsakomybė

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas sukurs visų Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) informacinių projektų logotipą. Šį logotipą bus galima rasti interneto svetainėje http://ec.europa.eu/comm/agriculture/grants/capinfo/index_lt.htm; taip pat bus ir jo elektroninė versija įvairioms paviršių rūšims (vėliavėlėms, plakatams ir pan.)

Dotacijos gavėjai turės sutartinį įsipareigojimą atsisiųsti šią medžiagą ir vykdydami savo kampaniją naudoti ją ant tinkamų paviršių remdamiesi dotacijos sutartyje numatytomis sąlygomis. Su tokių paviršių pagaminimu susijusios išlaidos turės būti įtrauktos į priemonės biudžetą.

Be to, dotacijos gavėjai turės prisiimti sutartinį įsipareigojimą visomis tinkamomis priemonėmis pagal dotacijos sutarties sąlygas užtikrinti, kad apie informavimo priemonei skirtą Sąjungos finansavimą būtų skelbiama visą jos įgyvendinimo laikotarpį apie priemonę teikiamoje informacijoje, leidžiamuose leidiniuose ar reklaminėje medžiagoje.

Be to, visoje dotacijos gavėjo teikiamoje informacijoje ir leidiniuose, nepriklausomai nuo jų formos ir platinimo būdo, turi būti nurodoma, kad autoriaus nuomonė nebūtinai sutampa su Komisijos nuomone.

Tokį viešą skelbimą patvirtinantys dokumentai pateikiami galutinėse techninio įgyvendinimo ataskaitose. Logotipo pavyzdį galima rasti šiuo interneto adresu: http://europa.eu/abc/symbols/emblem/download_lt.htm su nuoroda „remiant Europos Sąjungai“.

Jei dotaciją gaunanti organizacija minėtų įsipareigojimų nesilaiko, Komisija pasilieka teisę atitinkamai informavimo priemonei skirtą sumą sumažinti arba visiškai atsisakyti išmokėti dotaciją.

7.   ASMENS DUOMENŲ APSAUGA

Europos Komisija užtikrina, kad paraiškoje pateikti asmens duomenys būtų tvarkomi pagal 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (6). Tai visų pirma taikoma tokių duomenų konfidencialumui ir saugumui.

---

(1)  OL L 100, 2000 4 20, p. 7.

(2)  OL L 337, 2002 12 13, p. 21.

(3)  OL L 320, 2004 10 21, p. 14.

(4)  Bendro finansavimo atveju, dėl bet kokios adiovizualinės programos turi būti prisiimtas tvirtas transliavimo įsipareigojimas,

(5)  Dotacijos sutartyje dėl šios priemonės bus aiškiai nustatyta, kad Komisija teisę atgaminti ir transliuoti nekomerciniais tikslais, naudojant bet kurias laikmenas, neribotą laiką ir be teritorinių apribojimų pagal šią priemonę numatytus gaminius ar programas arba jų ištraukas.

(6)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

---

I PRIEDAS

SU DOTACIJOS PARAIŠKA PATEIKTINI PAPILDOMI DOKUMENTAI

Paraiškos laikomos išsamiomis, jei pateikiami visi toliau nurodyti papildomi dokumentai (kartu su paraiškos laišku, paraiškos formomis ir biudžeto projektu, kurių pavyzdžiai pateikti šio kvietimo teikti paraiškas 4.1 punkte nurodytoje interneto svetainėje). Pareiškėjai užtikrina, kad dokumentai prie paraiškos būtų pridėti toliau nustatyta tvarka. Nepateikus kurio nors dokumento paraiška gali būti atmesta.

| Dokumentas | Apibūdinimas | Pastabos |
| --- | --- | --- |
| A dokumentas | Juridinio asmens duomenų forma | Teikia visi pareiškėjai. Pavyzdį galima rasti šio kvietimo teikti paraiškas 4.1 punkte nurodytoje interneto svetainėje. |
| B dokumentas | Finansinių duomenų forma | Teikia visi pareiškėjai. Pavyzdį galima rasti šio kvietimo teikti paraiškas 4.1 punkte nurodytoje interneto svetainėje. |
| C dokumentas | Bendrovės įstatai | Teikia visi pareiškėjai, kurie nėra valstybės įstaigos. |
| D dokumentas | Naujausia pažyma apie pareiškėjo įtraukimą į oficialų registrą, numatytą valstybės narės, kurioje pareiškėjas įsisteigęs, įstatymuose, arba bet kuris kitas oficialus dokumentas (pavyzdžiui, oficialaus leidinio arba įmonių registro išrašas), kuriame aiškiai nurodytas pareiškėjo pavadinimas, adresas ir registracijos data. | Teikia visi pareiškėjai. |
| E dokumentas | PVM registracijos dokumento kopija, jei pareiškėjas yra PVM mokėtojas.
  Jei pareiškėjas neturi teisės susigrąžinti PVM – oficialus tai patvirtinantis dokumentas. | Teikia pagal privatinę teisę veikiantys pareiškėjai (valstybės įstaigų mokama PVM neatitinka reikalavimų). Jeigu PVM negalima susigrąžinti, pareiškėjas prideda arba PVM tvarkančios įstaigos ar bet kurio kito nepriklausomo asmens, atsakingo už apskaitą ar jos priežiūrą (nepriklausomo buhalterio, auditoriaus ir pan.), pažymą arba iš pradžių pateikia paties pareiškėjo liudijimą apie tai. Tačiau dotacijos sutarties prireikus pasirašyti nebus galima, kol nebus pateikta nepriklausomos institucijos ar asmens pažyma. |
| F dokumentas | Dvejų pastarųjų finansinių metų, kurių sąskaitos jau uždarytos, balansai ir pelno (nuostolio) ataskaitos arba kitas dokumentas (pvz., banko pažyma), patvirtinantis pareiškėjų finansinę padėtį ir jų gebėjimą tęsti veiklą informavimo priemonės įgyvendinimo laikotarpiu. | Teikia visi pareiškėjai, kurie nėra valstybės įstaigos. |
| G dokumentas | Darbuotojų, kurie rengs siūlomą informavimo priemonę, ją įgyvendins, vykdys tolesnius su ja susijusius veiksmus ir vertinimą, gyvenimo aprašymai. | Teikia visi pareiškėjai ir organizatoriai. |
| H dokumentas | Jeigu siūlomai informavimo priemonei įgyvendinti naudojamos ir kitų finansuotojų (net jei toks finansuotojas yra ir vienas iš organizatorių) lėšos – tokią finansinę paramą patvirtinantys dokumentai (būtina pateikti kiekvieno galimo finansuotojo oficialią pažymą apie skiriamą finansavimą, nurodant informavimo priemonės pavadinimą ir skiriamą sumą). | Forma privaloma, jei naudojamos ir kitų finansuotojų lėšos. |
| Pastaba: | Pažymėtina, kad dvi pagrindinės priežastys, dėl kurių pastaruosius metus paraiškos pripažintos netinkamomis, buvo su minėtais E ir H dokumentais susijusių reikalavimų nesilaikymas. PVM atveju (E dokumentas), labai svarbu pateikti reikalaujamus dokumentus, net jei pareiškėjas nėra PVM mokėtojas (bent paties pareiškėjo liudijimą apie tai). Finansinę paramą patvirtinančių dokumentų (H dokumentas) atveju, turi būti pateikiami dokumentai apie kiekvieno finansuotojo paramą (biudžeto pajamų lentelės c, d ir f punktai). |

Dokumentas

Apibūdinimas

Pastabos

A dokumentas

Juridinio asmens duomenų forma

Teikia visi pareiškėjai. Pavyzdį galima rasti šio kvietimo teikti paraiškas 4.1 punkte nurodytoje interneto svetainėje.

B dokumentas

Finansinių duomenų forma

Teikia visi pareiškėjai. Pavyzdį galima rasti šio kvietimo teikti paraiškas 4.1 punkte nurodytoje interneto svetainėje.

C dokumentas

Bendrovės įstatai

Teikia visi pareiškėjai, kurie nėra valstybės įstaigos.

D dokumentas

Naujausia pažyma apie pareiškėjo įtraukimą į oficialų registrą, numatytą valstybės narės, kurioje pareiškėjas įsisteigęs, įstatymuose, arba bet kuris kitas oficialus dokumentas (pavyzdžiui, oficialaus leidinio arba įmonių registro išrašas), kuriame aiškiai nurodytas pareiškėjo pavadinimas, adresas ir registracijos data.

Teikia visi pareiškėjai.

E dokumentas

PVM registracijos dokumento kopija, jei pareiškėjas yra PVM mokėtojas.

Jei pareiškėjas neturi teisės susigrąžinti PVM – oficialus tai patvirtinantis dokumentas.

Teikia pagal privatinę teisę veikiantys pareiškėjai (valstybės įstaigų mokama PVM neatitinka reikalavimų). Jeigu PVM negalima susigrąžinti, pareiškėjas prideda arba PVM tvarkančios įstaigos ar bet kurio kito nepriklausomo asmens, atsakingo už apskaitą ar jos priežiūrą (nepriklausomo buhalterio, auditoriaus ir pan.), pažymą arba iš pradžių pateikia paties pareiškėjo liudijimą apie tai. Tačiau dotacijos sutarties prireikus pasirašyti nebus galima, kol nebus pateikta nepriklausomos institucijos ar asmens pažyma.

F dokumentas

Dvejų pastarųjų finansinių metų, kurių sąskaitos jau uždarytos, balansai ir pelno (nuostolio) ataskaitos arba kitas dokumentas (pvz., banko pažyma), patvirtinantis pareiškėjų finansinę padėtį ir jų gebėjimą tęsti veiklą informavimo priemonės įgyvendinimo laikotarpiu.

Teikia visi pareiškėjai, kurie nėra valstybės įstaigos.

G dokumentas

Darbuotojų, kurie rengs siūlomą informavimo priemonę, ją įgyvendins, vykdys tolesnius su ja susijusius veiksmus ir vertinimą, gyvenimo aprašymai.

Teikia visi pareiškėjai ir organizatoriai.

H dokumentas

Jeigu siūlomai informavimo priemonei įgyvendinti naudojamos ir kitų finansuotojų (net jei toks finansuotojas yra ir vienas iš organizatorių) lėšos – tokią finansinę paramą patvirtinantys dokumentai (būtina pateikti kiekvieno galimo finansuotojo oficialią pažymą apie skiriamą finansavimą, nurodant informavimo priemonės pavadinimą ir skiriamą sumą).

Forma privaloma, jei naudojamos ir kitų finansuotojų lėšos.

Pastaba:

Pažymėtina, kad dvi pagrindinės priežastys, dėl kurių pastaruosius metus paraiškos pripažintos netinkamomis, buvo su minėtais E ir H dokumentais susijusių reikalavimų nesilaikymas. PVM atveju (E dokumentas), labai svarbu pateikti reikalaujamus dokumentus, net jei pareiškėjas nėra PVM mokėtojas (bent paties pareiškėjo liudijimą apie tai). Finansinę paramą patvirtinančių dokumentų (H dokumentas) atveju, turi būti pateikiami dokumentai apie kiekvieno finansuotojo paramą (biudžeto pajamų lentelės c, d ir f punktai).

---

II PRIEDAS

TINKAMUMO IR ATMETIMO KRITERIJAI

1.   Tinkamumo kriterijai

a)   Pareiškėjui taikomi tinkamumo kriterijai

| — | Pareiškėjas yra juridinis asmuo, teisėtai įsisteigęs vienoje iš valstybių narių bent prieš dvejus metus. Tai aiškiai nurodoma paraiškoje ir patvirtinamuosiuose dokumentuose. Pareiškėjai, kurie valstybėje narėje nėra teisėtai įsisteigę bent prieš dvejus metus arba to neįrodo, bus diskvalifikuoti. |
| --- | --- |

—

Pareiškėjas yra juridinis asmuo, teisėtai įsisteigęs vienoje iš valstybių narių bent prieš dvejus metus. Tai aiškiai nurodoma paraiškoje ir patvirtinamuosiuose dokumentuose. Pareiškėjai, kurie valstybėje narėje nėra teisėtai įsisteigę bent prieš dvejus metus arba to neįrodo, bus diskvalifikuoti.

b)   Paraiškai taikomi tinkamumo kriterijai

Pagal šį kvietimą teikti paraiškas teikiama paraiška turi atitikti visus šiuos kriterijus:

| — | ji pateikiama ne vėliau kaip 2011 m. rugsėjo 30 d. (išsiuntimo diena patvirtinama pašto antspaudu ant voko), |
| --- | --- |

—

ji pateikiama ne vėliau kaip 2011 m. rugsėjo 30 d. (išsiuntimo diena patvirtinama pašto antspaudu ant voko),

| — | ji parengta naudojant nustatytas paraiškos ir biudžeto projekto formas, kurias galima parsisiųsti iš 4,1 punkte nurodytos interneto svetainės; taip pat elektroninė jos versija, |
| --- | --- |

—

ji parengta naudojant nustatytas paraiškos ir biudžeto projekto formas, kurias galima parsisiųsti iš 4,1 punkte nurodytos interneto svetainės; taip pat elektroninė jos versija,

| — | ji parengta viena oficialiųjų Sąjungos kalbų, |
| --- | --- |

—

ji parengta viena oficialiųjų Sąjungos kalbų,

| — | prie jos pridedami visi šio kvietimo teikti paraiškas 4.1 punkte nurodyti dokumentai, |
| --- | --- |

—

prie jos pridedami visi šio kvietimo teikti paraiškas 4.1 punkte nurodyti dokumentai,

| — | teisiškai įgalioto organizacijos pareiškėjos atstovo pasirašytame paraiškos laiške nurodomas informavimo priemonės pavadinimas ir prašoma dotacijos suma, kuri turi būti tokia pati, kaip biudžeto pajamų lentelės g ir h punktuose nurodyta suma, |
| --- | --- |

—

teisiškai įgalioto organizacijos pareiškėjos atstovo pasirašytame paraiškos laiške nurodomas informavimo priemonės pavadinimas ir prašoma dotacijos suma, kuri turi būti tokia pati, kaip biudžeto pajamų lentelės g ir h punktuose nurodyta suma,

| — | per vienerius biudžeto metus pareiškėjai gali pateikti tik vieną paraišką, |
| --- | --- |

—

per vienerius biudžeto metus pareiškėjai gali pateikti tik vieną paraišką,

| — | Komisijos prašoma dotacijos suma (įskaitant fiksuoto dydžio sumą išlaidoms personalui padengti) – nuo 100 000 iki 500 000 EUR, |
| --- | --- |

—

Komisijos prašoma dotacijos suma (įskaitant fiksuoto dydžio sumą išlaidoms personalui padengti) – nuo 100 000 iki 500 000 EUR,

| — | siūlomų informavimo priemonių biudžetas turi būti:






  — | pateiktas eurais, |
| --- | --- | --- |

—

siūlomų informavimo priemonių biudžetas turi būti:

—

pateiktas eurais,

| — | sudarytas taip, kad jame būtų viena išlaidų ir viena pajamų lentelė, o išlaidos ir pajamos subalansuotos, |
| --- | --- |

—

sudarytas taip, kad jame būtų viena išlaidų ir viena pajamų lentelė, o išlaidos ir pajamos subalansuotos,

| — | pasirašytas organizacijos pareiškėjos teisiškai įgalioto atstovo ir nurodyta pasirašymo data (ir išlaidų, ir pajamų lentelėse), |
| --- | --- |

—

pasirašytas organizacijos pareiškėjos teisiškai įgalioto atstovo ir nurodyta pasirašymo data (ir išlaidų, ir pajamų lentelėse),

| — | parengtas naudojant išsamius skaičiavimus (kiekio, vieneto kainų, visų kainų) ir biudžeto rengimo specifikacijas; fiksuoto dydžio sumos (išskyrus išlaidas personalui) nebus priimamos, |
| --- | --- |

—

parengtas naudojant išsamius skaičiavimus (kiekio, vieneto kainų, visų kainų) ir biudžeto rengimo specifikacijas; fiksuoto dydžio sumos (išskyrus išlaidas personalui) nebus priimamos,

| — | sudarytas taip, kad nebūtų viršytos tam tikroms išlaidų kategorijoms Komisijos nustatytos didžiausios leistinos sumos (žr. IV priedą ir dokumentą „Didžiausios Komisijai priimtinos apgyvendinimo viešbutyje išlaidos“, kurį galima rasti 4.1 nurodytoje interneto svetainėje), |
| --- | --- |

—

sudarytas taip, kad nebūtų viršytos tam tikroms išlaidų kategorijoms Komisijos nustatytos didžiausios leistinos sumos (žr. IV priedą ir dokumentą „Didžiausios Komisijai priimtinos apgyvendinimo viešbutyje išlaidos“, kurį galima rasti 4.1 nurodytoje interneto svetainėje),

| — | pateiktas be PVM, jei pareiškėjas yra PVM mokėtojas ir turi teisę jį išskaičiuoti arba jei tai yra valstybinė įstaiga, |
| --- | --- |

—

pateiktas be PVM, jei pareiškėjas yra PVM mokėtojas ir turi teisę jį išskaičiuoti arba jei tai yra valstybinė įstaiga,

| — | parengtas taip, kad pajamų skiltyje būtų nurodytas tiesioginis pareiškėjo įnašas, Komisijos lėšų, kurias prašoma skirti, suma ir (jei būtina) kitų finansuotojų įnašai, taip pat visos iš projekto gaunamos pajamos, įskaitant (jei būtina) iš dalyvių imamus mokesčius. |
| --- | --- |

—

parengtas taip, kad pajamų skiltyje būtų nurodytas tiesioginis pareiškėjo įnašas, Komisijos lėšų, kurias prašoma skirti, suma ir (jei būtina) kitų finansuotojų įnašai, taip pat visos iš projekto gaunamos pajamos, įskaitant (jei būtina) iš dalyvių imamus mokesčius.

| — | siūloma informavimo priemonė (įskaitant priemonės rengimą, įgyvendinimą, tolesnius veiksmus ir vertinimą) įgyvendinama nuo 2012 m. kovo 1 d. iki 2013 m. vasario 28 d. |
| --- | --- |

—

siūloma informavimo priemonė (įskaitant priemonės rengimą, įgyvendinimą, tolesnius veiksmus ir vertinimą) įgyvendinama nuo 2012 m. kovo 1 d. iki 2013 m. vasario 28 d.

| — | Netinkamos finansuoti:






  — | įstatymais numatytos priemonės, |
| --- | --- | --- |

—

Netinkamos finansuoti:

—

įstatymais numatytos priemonės,

| — | priemonės, finansuojamos iš Europos Sąjungos biudžeto pagal kitą biudžeto eilutę, |
| --- | --- |

—

priemonės, finansuojamos iš Europos Sąjungos biudžeto pagal kitą biudžeto eilutę,

| — | priemonės, kuriomis siekiama pelno, |
| --- | --- |

—

priemonės, kuriomis siekiama pelno,

| — | visuotiniai susirinkimai arba juridinio asmens įstatuose numatyti susirinkimai. |
| --- | --- |

—

visuotiniai susirinkimai arba juridinio asmens įstatuose numatyti susirinkimai.

Vieno ar daugiau minėtų kriterijų neatitinkančios paraiškos bus laikomos netinkamomis ir atmetamos.

2.   Atmetimo kriterijai

Komisija atmes paraiškas visų pareiškėjų, kurių padėtis bus tokia, kokia nurodyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 2208/2002 5 straipsnyje ir Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2002 m. birželio 25 d. Finansinis reglamentas, taikomas Europos Sąjungos bendrajam biudžetui) 93 straipsnio 1 dalyje, 94 straipsnyje ir 96 straipsnio 2 dalies a punkte.

Dotacijos negali būti skiriamos, jeigu tuo metu, kai svarstoma dėl dotacijos skyrimo, pareiškėjai:

| — | yra bankrutavę arba likviduojami, jų veiklą administruoja teismai, jie yra sudarę susitarimą su kreditoriais ar sustabdę veiklą, dėl minėtų priežasčių jiems iškelta byla arba jų padėtis yra panaši į nurodytąsias dėl atitinkamos nacionaliniuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose įtvirtintos procedūros, |
| --- | --- |

—

yra bankrutavę arba likviduojami, jų veiklą administruoja teismai, jie yra sudarę susitarimą su kreditoriais ar sustabdę veiklą, dėl minėtų priežasčių jiems iškelta byla arba jų padėtis yra panaši į nurodytąsias dėl atitinkamos nacionaliniuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose įtvirtintos procedūros,

| — | res judicata galią turinčiu teismo sprendimu pripažinti kaltais padarę teisės pažeidimą, susijusį su jų profesine veikla, |
| --- | --- |

—

res judicata galią turinčiu teismo sprendimu pripažinti kaltais padarę teisės pažeidimą, susijusį su jų profesine veikla,

| — | padarė rimtą profesinį nusižengimą, kurį sutartį sudaranti institucija gali tinkamai įrodyti, |
| --- | --- |

—

padarė rimtą profesinį nusižengimą, kurį sutartį sudaranti institucija gali tinkamai įrodyti,

| — | neįvykdė įsipareigojimų, susijusių su socialinio draudimo įmokomis arba mokesčių mokėjimu pagal šalies, kurioje jie yra įsisteigę, sutartį sudarančios institucijos šalies arba šalies, kurioje turi būti vykdoma priemonė, teisines nuostatas, |
| --- | --- |

—

neįvykdė įsipareigojimų, susijusių su socialinio draudimo įmokomis arba mokesčių mokėjimu pagal šalies, kurioje jie yra įsisteigę, sutartį sudarančios institucijos šalies arba šalies, kurioje turi būti vykdoma priemonė, teisines nuostatas,

| — | yra subjektai, kuriems skirtas res judicata galią turintis teismo sprendimas dėl sukčiavimo, korupcijos, dalyvavimo nusikalstamoje organizacijoje arba kokioje nors kitoje neteisėtoje veikloje, kuri žalinga Sąjungos finansiniams interesams, |
| --- | --- |

—

yra subjektai, kuriems skirtas res judicata galią turintis teismo sprendimas dėl sukčiavimo, korupcijos, dalyvavimo nusikalstamoje organizacijoje arba kokioje nors kitoje neteisėtoje veikloje, kuri žalinga Sąjungos finansiniams interesams,

| — | po kitos viešojo pirkimo procedūros arba po dotacijų, finansuojamų iš Europos Sąjungos biudžeto, skyrimo procedūros yra pripažinti nesilaikę savo sutartinių įsipareigojimų ir taip rimtai pažeidę sutarties sąlygas; |
| --- | --- |

—

po kitos viešojo pirkimo procedūros arba po dotacijų, finansuojamų iš Europos Sąjungos biudžeto, skyrimo procedūros yra pripažinti nesilaikę savo sutartinių įsipareigojimų ir taip rimtai pažeidę sutarties sąlygas;

| — | pateko į interesų konfliktą, |
| --- | --- |

—

pateko į interesų konfliktą,

| — | teikdami tvirtinančio padalinio reikalaujamą informaciją pateikė melagingus duomenis arba tokios reikalaujamos informacijos apskritai nepateikė. |
| --- | --- |

—

teikdami tvirtinančio padalinio reikalaujamą informaciją pateikė melagingus duomenis arba tokios reikalaujamos informacijos apskritai nepateikė.

Pareiškėjai turi patvirtinti, kad jiems netaikomos nė vienos iš pirmiau išvardytų aplinkybių (žr. paraiškos laišką, kurio forma pateikta šio kvietimo teikti paraiškas 4.1 punkte nurodytoje interneto svetainėje). Atsižvelgdama į valdymo rizikos analizės rezultatus Komisija gali paprašyti pateikti papildomų duomenų. Klaidingą informaciją pateikusiems pareiškėjams gali būti skiriamos administracinės ir piniginės baudos.

---

III PRIEDAS

ATRANKOS IR DOTACIJOS SKYRIMO KRITERIJAI

1.   Atrankos kriterijai

Norėdami pagrįsti savo techninį pajėgumą pareiškėjai pateikia įrodymų, kad:

| — | jie turi būtinų techninių įgūdžių, susijusių su siūlomos informavimo priemonės pobūdžiu, jos rengimu, įgyvendinimu, tolesniais veiksmais ir vertinimu; |
| --- | --- |

—

jie turi būtinų techninių įgūdžių, susijusių su siūlomos informavimo priemonės pobūdžiu, jos rengimu, įgyvendinimu, tolesniais veiksmais ir vertinimu;

| — | per pastaruosius dvejus metus įgyvendino bent vieną viešojo informavimo projektą; |
| --- | --- |

—

per pastaruosius dvejus metus įgyvendino bent vieną viešojo informavimo projektą;

| — | jie turi ne mažesnę kaip dvejų metų patirtį, susijusią su siūlomu dalyku (siūlomais dalykais). |
| --- | --- |

—

jie turi ne mažesnę kaip dvejų metų patirtį, susijusią su siūlomu dalyku (siūlomais dalykais).

Norėdami įrodyti finansinį pajėgumą pareiškėjai privalo pateikti įrodymų, kad:

| — | jų finansinė padėtis pakankamai gera, kad įgyvendindami informavimo priemonę galėtų toliau vykdyti savo įprastinę veiklą. |
| --- | --- |

—

jų finansinė padėtis pakankamai gera, kad įgyvendindami informavimo priemonę galėtų toliau vykdyti savo įprastinę veiklą.

Pareiškėjų techninis ir finansinis pajėgumas bus vertinamas atsižvelgiant į informaciją, kurią pareiškėjai pateiks paraiškoje. Tačiau Komisija gali paprašyti pateikti papildomą informaciją. Pareiškėjams primenama, kad informavimo priemonėms, kurioms pagal šį kvietimą teikti paraiškas bus skirta dotacija, Komisija jokio išankstinio finansavimo neskirs. Visas informavimo priemonės įgyvendinimo išlaidas pareiškėjai turės apmokėti patys. Komisijos dotacija bus išmokėta tik patvirtintus galutinę techninio ir finansinio įgyvendinimo ataskaitą, kurią dotacijos gavėjai pateiks įgyvendinus informavimo priemonę, ir jei to prireiks – išskaičiavus reikalavimų neatitinkančias išlaidas.

Dotacijos gavėjas galės prašyti tarpinio mokėjimo (žr. kvietimo teikti paraiškas 3 punktą – Trukmė ir biudžetas).

2.   Dotacijos skyrimo kriterijai

Speciali vertinimo komisija kiekvieną informavimo priemonę vertins pagal toliau nurodytus kriterijus.

| 1. | (daugiausia 30 balų): Priemonės aktualumas ir visuotinė svarba įvertinami visų pirma atsižvelgiant į:






  — | tai, kiek priemonės tikslai ir turinys atitinka Reglamento (EB) Nr. 814/2000 1 straipsnyje nustatytus tikslus, 2.1 punkte nustatytus prioritetus ir 2.2 punkte išvardytų priemonių rūšis (15 taškų), |
| --- | --- | --- |

1.

(daugiausia 30 balų): Priemonės aktualumas ir visuotinė svarba įvertinami visų pirma atsižvelgiant į:

—

tai, kiek priemonės tikslai ir turinys atitinka Reglamento (EB) Nr. 814/2000 1 straipsnyje nustatytus tikslus, 2.1 punkte nustatytus prioritetus ir 2.2 punkte išvardytų priemonių rūšis (15 taškų),

| — | bendrą paraiškos kokybę. Projektų paraiškose turėtų būti pateikta aiški koncepcija ir siektini rezultatai. Priemonė bei tikslai turi būti pateikti tiksliai, taip pat turėtų būti aiškiai nurodyti pareiškėjo ir kiekvieno organizatoriaus uždaviniai bei atsakomybė. Priemonės programa turi būti išsami, o darbo grafikas tikroviškas ir atitinkantis projekto tikslus (15 balų). |
| --- | --- |

—

bendrą paraiškos kokybę. Projektų paraiškose turėtų būti pateikta aiški koncepcija ir siektini rezultatai. Priemonė bei tikslai turi būti pateikti tiksliai, taip pat turėtų būti aiškiai nurodyti pareiškėjo ir kiekvieno organizatoriaus uždaviniai bei atsakomybė. Priemonės programa turi būti išsami, o darbo grafikas tikroviškas ir atitinkantis projekto tikslus (15 balų).

| 2. | (daugiausia 30 balų): Bendra paraiškos nauda įvertinama visų pirma atsižvelgiant į:






  — | tikslinę auditoriją, kuriai taikoma priemonė. Pirmenybė bus teikiama priemonėms, skirtoms kelioms šalims ir 5 % jų gyventojų (15 balų), |
| --- | --- | --- |

2.

(daugiausia 30 balų): Bendra paraiškos nauda įvertinama visų pirma atsižvelgiant į:

—

tikslinę auditoriją, kuriai taikoma priemonė. Pirmenybė bus teikiama priemonėms, skirtoms kelioms šalims ir 5 % jų gyventojų (15 balų),

| — | novatorišką ir kūrybinį siūlomų priemonių pobūdį (10 balų), |
| --- | --- |

—

novatorišką ir kūrybinį siūlomų priemonių pobūdį (10 balų),

| — | finansinę paraiškos kokybę. Paraiškos turėtų būti parengtos taip, kad būtų aišku, jog priemonei skirta Komisijos finansinė parama bus panaudota tinkamai ir priemonė bus rentabili (5 balai). |
| --- | --- |

—

finansinę paraiškos kokybę. Paraiškos turėtų būti parengtos taip, kad būtų aišku, jog priemonei skirta Komisijos finansinė parama bus panaudota tinkamai ir priemonė bus rentabili (5 balai).

| 3. | (daugiausia 25 balai): Priemonės poveikis ir pasirinkta sklaidos politika bus įvertinta visų pirma atsižvelgiant į:






  — | tikslinės auditorijos (įskaitant netiesioginius naudos gavėjus), kuriai skiriama tam tikros rūšies priemonė, dydį, kokybę ir reprezentatyvumą (15 balų), |
| --- | --- | --- |

3.

(daugiausia 25 balai): Priemonės poveikis ir pasirinkta sklaidos politika bus įvertinta visų pirma atsižvelgiant į:

—

tikslinės auditorijos (įskaitant netiesioginius naudos gavėjus), kuriai skiriama tam tikros rūšies priemonė, dydį, kokybę ir reprezentatyvumą (15 balų),

| — | pareiškėjo ir visų kitų organizatorių gebėjimą įgyvendinus priemonę imtis tolesnių veiksmų ir skleisti gautus rezultatus, taip pat į naudojamus sklaidos kanalus (visų pirma spaudą, radiją ir televiziją, internetą, tiesioginį platinimą) ir jų naudojimą įgyvendinant priemonę (10 balų), |
| --- | --- |

—

pareiškėjo ir visų kitų organizatorių gebėjimą įgyvendinus priemonę imtis tolesnių veiksmų ir skleisti gautus rezultatus, taip pat į naudojamus sklaidos kanalus (visų pirma spaudą, radiją ir televiziją, internetą, tiesioginį platinimą) ir jų naudojimą įgyvendinant priemonę (10 balų),

| 4. | (daugiausia 15 balų) Priemonės vertinimas nustatomas visų pirma atsižvelgiant į:






  — | numatomo susidomėjimo priemone pagrindimą ir priemonės įgyvendinimo rezultatų vertinimą (10 balų), |
| --- | --- | --- |

4.

(daugiausia 15 balų) Priemonės vertinimas nustatomas visų pirma atsižvelgiant į:

—

numatomo susidomėjimo priemone pagrindimą ir priemonės įgyvendinimo rezultatų vertinimą (10 balų),

| — | siunčiamų žinių poveikio vertinimo būdus (apklausos, anketos, statistiniai duomenys ir kt.) (5 balų). |
| --- | --- |

—

siunčiamų žinių poveikio vertinimo būdus (apklausos, anketos, statistiniai duomenys ir kt.) (5 balų).

Kokybiškiausiomis priemonėmis vertinimo komisija laikys tas priemones, kurioms pagal minėtus 1–4 kriterijus bus skirta ne mažiau kaip 60 balų iš 100 ir ne mažiau kaip 50 % kiekvieno kriterijaus balų; šioms priemonėms ji pasiūlys skirti dotaciją. Atsižvelgdama į turimas biudžeto lėšas, Komisija gali padidinti mažiausią priimtiną vertinimo balų sumą. Reikia pabrėžti, kad galutinis Komisijos sprendimas skirti dotaciją gali skirtis nuo vertinimo komisijos pateikto pasiūlymo.

---

IV PRIEDAS

BIUDŽETO SUDARYMAS

Sudarant biudžetą turėtų būti atsižvelgiama į II priede numatytas taisykles (Tinkamumo ir atmetimo kriterijai). Jis turėtų būti pateiktas užpildant nustatytas formas (išlaidų ir pajamų lenteles).

Išlaidų lentelė turi būti išsami ir sudaryta taip, kad būtų aiškios visos išlaidos (pvz., jokių straipsnių „kitos išlaidos“). Informavimo priemonės aprašyme turėtų atsispindėti skirtingų kategorijų išlaidos (3 forma).

Pajamų lentelė turi būti išsami ir sudaryta taip, kad būtų aiškios visos pajamos (finansiniai įnašai) ir kad būtų laikomasi pelno nesiekimo taisyklės. Būtina pridėti kitų finansuotojų įnašus patvirtinančius dokumentus (žr. I priedo H dokumentą).

Kad biudžetą parengti būtų lengviau, tinkamai sudaryto biudžeto pavyzdys pateikiamas 4.1 punkte nurodytoje interneto svetainėje.

Biudžeto išlaidų lentelėje turėtų būti nurodytos tik reikalavimus atitinkančios išlaidos (žr. toliau).

Už išlaidas iki sutarties pasirašymo atsako pareiškėjas – Komisija dėl jų neprisiima jokių teisinių ar finansinių įsipareigojimų.

1.   Reikalavimus atitinkančios išlaidos

Informavimo priemonės reikalavimus atitinkančios išlaidos yra faktinės gavėjo išlaidos, atitinkančios tokius kriterijus:

| a) | jos yra susijusios su sutarties dalyku ir nurodytos informavimo priemonės bendrojo biudžeto projekte; |
| --- | --- |

a)

jos yra susijusios su sutarties dalyku ir nurodytos informavimo priemonės bendrojo biudžeto projekte;

| b) | jos yra būtinos informavimo priemonei, kuriai skiriama dotacija, įgyvendinti; |
| --- | --- |

b)

jos yra būtinos informavimo priemonei, kuriai skiriama dotacija, įgyvendinti;

| c) | gavėjas jas patiria ir apmoka per dotacijos sutarties I.2.2 straipsnyje nurodytą informavimo priemonės įgyvendinimo laikotarpį; kartu pateikiami patvirtinamųjų dokumentų originalai (žr. 3 punkto lentelę toliau) ir atitinkami mokėjimą patvirtinantys dokumentai; |
| --- | --- |

c)

gavėjas jas patiria ir apmoka per dotacijos sutarties I.2.2 straipsnyje nurodytą informavimo priemonės įgyvendinimo laikotarpį; kartu pateikiami patvirtinamųjų dokumentų originalai (žr. 3 punkto lentelę toliau) ir atitinkami mokėjimą patvirtinantys dokumentai;

| d) | jas galima apibrėžti ir patikrinti; visų pirma jos fiksuojamos gavėjo apskaitos dokumentuose ir nustatomos pagal taikomus šalies, kurioje gavėjas yra įsisteigęs, apskaitos standartus ir pagal įprastus gavėjo išlaidų apskaitos principus; |
| --- | --- |

d)

jas galima apibrėžti ir patikrinti; visų pirma jos fiksuojamos gavėjo apskaitos dokumentuose ir nustatomos pagal taikomus šalies, kurioje gavėjas yra įsisteigęs, apskaitos standartus ir pagal įprastus gavėjo išlaidų apskaitos principus;

| e) | jos yra proporcingos, pagrįstos ir atitinka patikimo finansų valdymo reikalavimus, visų pirma susijusius su ekonomiškumu ir veiksmingumu; |
| --- | --- |

e)

jos yra proporcingos, pagrįstos ir atitinka patikimo finansų valdymo reikalavimus, visų pirma susijusius su ekonomiškumu ir veiksmingumu;

| f) | jos atitinka taikytinų mokesčių ir socialinę sritį reglamentuojančių teisės aktų reikalavimus. |
| --- | --- |

f)

jos atitinka taikytinų mokesčių ir socialinę sritį reglamentuojančių teisės aktų reikalavimus.

Didesnės kaip 10 000 EUR vertės paslaugų TEIKĖJAI (SUBRANGOVAI)

Pažymėtina, kad kai pareiškėjas ketina pasitelkti teikėjus (subrangovus) ir kai visų paslaugų, kurias teiks vienas teikėjas (subrangovas), suma viršija 10 000 EUR, pareiškėjas Komisijai turės pateikti bent trijų skirtingų bendrovių pasiūlymus, pridėti pasirinktą pasiūlymą ir nurodyti tokio pasirinkimo priežastį (pareiškėjai turės įrodyti, kad pasirinktasis teikėjas (subrangovas) užtikrina geriausią kokybės ir kainos santykį, o jei pasirenkamas ne pigiausias pasiūlymas – pagrįsti tokį pasirinkimą).

Šie dokumentai Komisijai turi būti pateikti kuo greičiau; vėliausiai – su galutinėmis techninėmis ir finansinėmis ataskaitomis.

Priešingu atveju tokias išlaidas Komisija galės laikyti netinkamomis finansuoti.

2.   Reikalavimų neatitinkančios išlaidos

Reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis nelaikomos tokios išlaidos:

| — | įnašai natūra, |
| --- | --- |

—

įnašai natūra,

| — | neįvardytos ar fiksuoto dydžio išlaidos, išskyrus išlaidas personalui, |
| --- | --- |

—

neįvardytos ar fiksuoto dydžio išlaidos, išskyrus išlaidas personalui,

| — | netiesioginės (nuomos, elektros energijos, vandens, dujų, draudimo, mokesčių ir kt.) išlaidos, |
| --- | --- |

—

netiesioginės (nuomos, elektros energijos, vandens, dujų, draudimo, mokesčių ir kt.) išlaidos,

| — | biuro reikmenų (pavyzdžiui, popieriaus, kanceliarinių reikmenų ir pan.) įsigijimo išlaidos, |
| --- | --- |

—

biuro reikmenų (pavyzdžiui, popieriaus, kanceliarinių reikmenų ir pan.) įsigijimo išlaidos,

| — | naujos arba naudotos įrangos įsigijimo išlaidos, |
| --- | --- |

—

naujos arba naudotos įrangos įsigijimo išlaidos,

| — | įrangos amortizacijos sąnaudos, |
| --- | --- |

—

įrangos amortizacijos sąnaudos,

| — | išankstiniame biudžete nenumatytos išlaidos, |
| --- | --- |

—

išankstiniame biudžete nenumatytos išlaidos,

| — | PVM, nebent gavėjas gali įrodyti, kad jis negali PVM susigrąžinti pagal taikomus nacionalinius teisės aktus. Tačiau valstybės įstaigų sumokėta PVM reikalavimų neatitinka, |
| --- | --- |

—

PVM, nebent gavėjas gali įrodyti, kad jis negali PVM susigrąžinti pagal taikomus nacionalinius teisės aktus. Tačiau valstybės įstaigų sumokėta PVM reikalavimų neatitinka,

| — | kapitalo grąža, |
| --- | --- |

—

kapitalo grąža,

| — | skolos ir skolų aptarnavimo mokesčiai, |
| --- | --- |

—

skolos ir skolų aptarnavimo mokesčiai,

| — | atidėjimai nuostoliams arba galimiems būsimiems skoliniams įsipareigojimams, |
| --- | --- |

—

atidėjimai nuostoliams arba galimiems būsimiems skoliniams įsipareigojimams,

| — | mokėtinos palūkanos, |
| --- | --- |

—

mokėtinos palūkanos,

| — | abejotini skoliniai įsipareigojimai, |
| --- | --- |

—

abejotini skoliniai įsipareigojimai,

| — | valiutos keitimo nuostoliai, |
| --- | --- |

—

valiutos keitimo nuostoliai,

| — | dotacijos gavėjo deklaruotos išlaidos, apmokamos pagal kitą veiklos ar darbo programą, kuriai skiriama Europos Sąjungos dotacija, |
| --- | --- |

—

dotacijos gavėjo deklaruotos išlaidos, apmokamos pagal kitą veiklos ar darbo programą, kuriai skiriama Europos Sąjungos dotacija,

| — | per didelės ar neapgalvotos išlaidos. |
| --- | --- |

—

per didelės ar neapgalvotos išlaidos.

3.   Konkrečios nuostatos dėl tinkamų finansuoti išlaidų ir privalomų patvirtinamųjų dokumentų

| Išlaidų rūšis | Reikalavimus atitinkančios išlaidos | Privalomi patvirtinamieji dokumentai (PASTABA: jei nurodomi keli dokumentai, jie turi būti pateikti visi) |
| --- | --- | --- |
| Išlaidos darbuotojams | 1. | Darbuotojai
  Bus išmokėta fiksuota ne didesnė kaip 10 000 EUR išmoka, kai su priemone susijusios tinkamos finansuoti išlaidos yra (be fiksuoto dydžio išmokos personalo išlaidoms padengti) mažesnės už 400 000 EUR; ir ne didesnė kaip 25 000 EUR išmoka, kai su priemone susijusios tinkamos finansuoti yra (be fiksuoto dydžio išmokos personalo išlaidoms padengti) 400 000–950 000 EUR. Įskaitomos išlaidos personalui, susijusios su priemonės rengimu, įgyvendinimu, tolesniais veiksmais ir vertinimu. |

Išlaidų rūšis

Reikalavimus atitinkančios išlaidos

Privalomi patvirtinamieji dokumentai (PASTABA: jei nurodomi keli dokumentai, jie turi būti pateikti visi)

Išlaidos darbuotojams

1.

Darbuotojai

Bus išmokėta fiksuota ne didesnė kaip 10 000 EUR išmoka, kai su priemone susijusios tinkamos finansuoti išlaidos yra (be fiksuoto dydžio išmokos personalo išlaidoms padengti) mažesnės už 400 000 EUR; ir ne didesnė kaip 25 000 EUR išmoka, kai su priemone susijusios tinkamos finansuoti yra (be fiksuoto dydžio išmokos personalo išlaidoms padengti) 400 000–950 000 EUR. Įskaitomos išlaidos personalui, susijusios su priemonės rengimu, įgyvendinimu, tolesniais veiksmais ir vertinimu.

Norint gauti fiksuoto dydžio išmoką, pateikti patvirtinamųjų dokumentų nereikia.

Tačiau analizės tikslais dotacijos gavėjai prie paraiškos turės pridėti dokumentą, kuriame privalės nurodyti su informavimo priemone susijusias faktines išlaidas personalui.

| 2. | Savarankiškai dirbantys asmenys |
| --- | --- |

2.

Savarankiškai dirbantys asmenys

Sąskaita faktūra, kurioje nurodytas bent informavimo priemonės pavadinimas, atliktų darbų pobūdis ir jų atlikimo datos.

| — | Mokėjimą patvirtinantis dokumentas. |
| --- | --- |

—

Mokėjimą patvirtinantis dokumentas.

Transporto išlaidos (1)

| 1. | Traukiniai
  Trumpiausio maršruto kelionės antrąja klase išlaidos (2). |
| --- | --- |

1.

Traukiniai

Trumpiausio maršruto kelionės antrąja klase išlaidos (2).

| — | Bilietas. |
| --- | --- |

—

Bilietas.

| — | Mokėjimą patvirtinantis dokumentas. |
| --- | --- |

—

Mokėjimą patvirtinantis dokumentas.

| 2. | Oro transportas
  Bilietų rezervavimo mokesčiai ir kelionių lėktuvais ekonomine klase išlaidos, taikant patį palankiausią nuolaidų tarifą (APEX, PEX, Excursion ir kt.) |
| --- | --- |

2.

Oro transportas

Bilietų rezervavimo mokesčiai ir kelionių lėktuvais ekonomine klase išlaidos, taikant patį palankiausią nuolaidų tarifą (APEX, PEX, Excursion ir kt.)

| — | Elektroninio rezervavimo internetu dokumentas, kuriame nurodyta kaina. |
| --- | --- |

—

Elektroninio rezervavimo internetu dokumentas, kuriame nurodyta kaina.

| — | Panaudota įlaipinimo kortelė. Įlaipinimo kortelėje turėtų būti nurodytas vardas, pavardė, data, išvykimo ir atvykimo vietos. |
| --- | --- |

—

Panaudota įlaipinimo kortelė. Įlaipinimo kortelėje turėtų būti nurodytas vardas, pavardė, data, išvykimo ir atvykimo vietos.

| — | Jei taikytina, kelionių agentūros sąskaita faktūra. |
| --- | --- |

—

Jei taikytina, kelionių agentūros sąskaita faktūra.

| — | Mokėjimą patvirtinantis dokumentas. |
| --- | --- |

—

Mokėjimą patvirtinantis dokumentas.

| 3. | Tarpmiestinis autobusas
  Tarpmiestinė kelionė trumpiausiu maršrutu |
| --- | --- |

3.

Tarpmiestinis autobusas

Tarpmiestinė kelionė trumpiausiu maršrutu

| — | Sąskaita faktūra, kurioje nurodoma bent išvykimo ir atvykimo vieta, keleivių skaičius ir kelionės datos. |
| --- | --- |

—

Sąskaita faktūra, kurioje nurodoma bent išvykimo ir atvykimo vieta, keleivių skaičius ir kelionės datos.

| — | Mokėjimą patvirtinantis dokumentas. |
| --- | --- |

—

Mokėjimą patvirtinantis dokumentas.

| 4. | Keltas |
| --- | --- |

4.

Keltas

| — | Bilietas. |
| --- | --- |

—

Bilietas.

| — | Mokėjimą patvirtinantis dokumentas. |
| --- | --- |

—

Mokėjimą patvirtinantis dokumentas.

Apgyvendinimas

| 1. | Rengiant informavimo priemonę:
  Apgyvendinimo viešbutyje išlaidos – ne didesnės kaip didžiausia leistina suma už nakvynę, nustatoma pagal šalį. Tokia didžiausia leistina suma nurodyta šio kvietimo teikti pasiūlymus 4.1 punkte nurodytoje interneto svetainėje („Didžiausios Komisijai priimtinos apgyvendinimo viešbutyje išlaidos“) |
| --- | --- |

1.

Rengiant informavimo priemonę:

Apgyvendinimo viešbutyje išlaidos – ne didesnės kaip didžiausia leistina suma už nakvynę, nustatoma pagal šalį. Tokia didžiausia leistina suma nurodyta šio kvietimo teikti pasiūlymus 4.1 punkte nurodytoje interneto svetainėje („Didžiausios Komisijai priimtinos apgyvendinimo viešbutyje išlaidos“)

| — | Išsami viešbučio sąskaita faktūra, kurioje nurodoma asmenų vardai bei pavardės, datos ir nakvynių skaičius. Tokia pati informacija pateikiama ir tuo atveju, kai sąskaita faktūra išrašyta grupei. |
| --- | --- |

—

Išsami viešbučio sąskaita faktūra, kurioje nurodoma asmenų vardai bei pavardės, datos ir nakvynių skaičius. Tokia pati informacija pateikiama ir tuo atveju, kai sąskaita faktūra išrašyta grupei.

| — | Dotacijos gavėjo pateiktas apgyvendinimo tikslo, ryšio su bendrai finansuojama informavimo priemone ir atitinkamų asmenų vaidmens įgyvendinant priemonę aprašymas. |
| --- | --- |

—

Dotacijos gavėjo pateiktas apgyvendinimo tikslo, ryšio su bendrai finansuojama informavimo priemone ir atitinkamų asmenų vaidmens įgyvendinant priemonę aprašymas.

| — | Esant reikalui, susitikimo protokolas. |
| --- | --- |

—

Esant reikalui, susitikimo protokolas.

| — | Mokėjimą patvirtinantis dokumentas. |
| --- | --- |

—

Mokėjimą patvirtinantis dokumentas.

| 2. | Įgyvendinant informavimo priemonę:
  Apgyvendinimo viešbutyje išlaidos – ne didesnės kaip didžiausia leistina suma už nakvynę, nustatoma pagal šalį. Tokia didžiausia leistina suma nurodyta šio kvietimo teikti pasiūlymus 4.1 punkte nurodytoje interneto svetainėje („Didžiausios Komisijai priimtinos apgyvendinimo viešbutyje išlaidos“) |
| --- | --- |

2.

Įgyvendinant informavimo priemonę:

Apgyvendinimo viešbutyje išlaidos – ne didesnės kaip didžiausia leistina suma už nakvynę, nustatoma pagal šalį. Tokia didžiausia leistina suma nurodyta šio kvietimo teikti pasiūlymus 4.1 punkte nurodytoje interneto svetainėje („Didžiausios Komisijai priimtinos apgyvendinimo viešbutyje išlaidos“)

| — | Išsami viešbučio sąskaita faktūra, kurioje nurodoma asmenų vardai bei pavardės, datos ir nakvynių skaičius. Tokia pati informacija pateikiama ir jei sąskaita išrašyta grupei. |
| --- | --- |

—

Išsami viešbučio sąskaita faktūra, kurioje nurodoma asmenų vardai bei pavardės, datos ir nakvynių skaičius. Tokia pati informacija pateikiama ir jei sąskaita išrašyta grupei.

Dalyvių pasirašytas dalyvavimo sąrašas, kaip reikalaujama techninėje ataskaitoje (žr. dotacijos sutarties I.5.2.2 straipsnį).

| — | Mokėjimą patvirtinantis dokumentas. |
| --- | --- |

—

Mokėjimą patvirtinantis dokumentas.

Maitinimas

Tik įgyvendinant informavimo priemonę ir ne daugiau kaip (be PVM):

| — | 5 EUR asmeniui už kavos pertraukėlę, |
| --- | --- |

—

5 EUR asmeniui už kavos pertraukėlę,

| — | 25 EUR asmeniui už pietus, |
| --- | --- |

—

25 EUR asmeniui už pietus,

| — | 40 EUR asmeniui už vakarienę. |
| --- | --- |

—

40 EUR asmeniui už vakarienę.

Bendra sąskaita faktūra (3) (pateikia viešojo maitinimo įstaiga, viešbutis, konferencijų centras ir pan.), kurioje nurodoma bent informavimo priemonės pavadinimas, data, asmenų skaičius, suteiktų paslaugų rūšis (kavos pertraukėlės, pietūs ir (arba) vakarienė), vieneto kainos ir visa kaina.

Dalyvių pasirašytas dalyvavimo sąrašas, kaip reikalaujama techninėje ataskaitoje (žr. dotacijos sutarties I.5.2.2 straipsnį).

| — | Mokėjimą patvirtinantis dokumentas. |
| --- | --- |

—

Mokėjimą patvirtinantis dokumentas.

Vertimas žodžiu

| 1. | Darbuotojai: išlaidos personalui įtraukiamos į didžiausią leistiną fiksuoto dydžio išmoką pagal kategoriją „Išlaidos personalui“. |
| --- | --- |

1.

Darbuotojai: išlaidos personalui įtraukiamos į didžiausią leistiną fiksuoto dydžio išmoką pagal kategoriją „Išlaidos personalui“.

Jokių patvirtinamųjų dokumentų nereikalaujama.

| 2. | Savarankiškai dirbantys asmenys: ne daugiau kaip 600 EUR per dieną (be PVM). |
| --- | --- |

2.

Savarankiškai dirbantys asmenys: ne daugiau kaip 600 EUR per dieną (be PVM).

| — | Sąskaita faktūra, kurioje būtinai nurodoma informavimo priemonės pavadinimas, vertimo kalbos, paslaugų suteikimo data ir darbo valandų skaičius. |
| --- | --- |

—

Sąskaita faktūra, kurioje būtinai nurodoma informavimo priemonės pavadinimas, vertimo kalbos, paslaugų suteikimo data ir darbo valandų skaičius.

| — | Mokėjimą patvirtinantis dokumentas. |
| --- | --- |

—

Mokėjimą patvirtinantis dokumentas.

Vertimas raštu

| 1. | Darbuotojai: išlaidos personalui įtraukiamos į didžiausią leistiną fiksuoto dydžio išmoką pagal kategoriją „Išlaidos personalui“. |
| --- | --- |

1.

Darbuotojai: išlaidos personalui įtraukiamos į didžiausią leistiną fiksuoto dydžio išmoką pagal kategoriją „Išlaidos personalui“.

Jokių patvirtinamųjų dokumentų nereikalaujama.

| 2. | Savarankiškai dirbantys asmenys: ne daugiau kaip 45 EUR už puslapį (be PVM).
  PASTABA Vienas puslapis yra lygus 1 800 ženklų be tarpų. |
| --- | --- |

2.

Savarankiškai dirbantys asmenys: ne daugiau kaip 45 EUR už puslapį (be PVM).

PASTABA Vienas puslapis yra lygus 1 800 ženklų be tarpų.

| — | Sąskaita faktūra, kurioje nurodoma bent informavimo priemonės pavadinimas, vertimo kalbos ir išverstų puslapių skaičius. |
| --- | --- |

—

Sąskaita faktūra, kurioje nurodoma bent informavimo priemonės pavadinimas, vertimo kalbos ir išverstų puslapių skaičius.

| — | Mokėjimą patvirtinantis dokumentas. |
| --- | --- |

—

Mokėjimą patvirtinantis dokumentas.

Konsultantų ir pranešėjų honorarai

Ne daugiau kaip 600 EUR per dieną (be PVM).

Išlaidos ekspertams ir pranešėjams neatlyginamos, jeigu šie asmenys yra nacionaliniai, Europos Sąjungos arba tarptautiniai valstybės tarnautojai, dotaciją gaunančios organizacijos, asocijuotos arba antrinės organizacijos nariai arba darbuotojai.

Apgyvendinimo ir transporto išlaidos: žr. atitinkamų kategorijų išlaidas.

| — | Sąskaita faktūra, kurioje nurodoma bent informavimo priemonės pavadinimas, atliktų darbų pobūdis ir jų atlikimo datos. |
| --- | --- |

—

Sąskaita faktūra, kurioje nurodoma bent informavimo priemonės pavadinimas, atliktų darbų pobūdis ir jų atlikimo datos.

| — | Galutinė konferencijos programa, įskaitant pranešėjo pavardę ir pareigas. |
| --- | --- |

—

Galutinė konferencijos programa, įskaitant pranešėjo pavardę ir pareigas.

| — | Mokėjimą patvirtinantis dokumentas. |
| --- | --- |

—

Mokėjimą patvirtinantis dokumentas.

Konferencijų salių ir įrangos nuoma

PASTABA: Sinchroniniam vertimui naudojamų vertimo kabinų nuomos mokestis neturi viršyti 750 EUR per dieną (be PVM).

Sąskaita faktūra, kurioje nurodoma bent informavimo priemonės pavadinimas, įrangos apibūdinimas ir konferencijų salės bei įrangos nuomos datos.

| — | Mokėjimą patvirtinantis dokumentas. |
| --- | --- |

—

Mokėjimą patvirtinantis dokumentas.

Pašto išlaidos

Pašto arba kurjerio paslaugos, kuriomis naudojamasi siunčiant su informavimo priemone susijusius dokumentus (pavyzdžiui, kvietimus ir pan.)

Sąskaita faktūra, kurioje nurodoma bent dokumento pavadinimas ir išsiųstų dokumentų skaičius arba pašto kvitas su dotacijos gavėjo patvirtinimu.

| — | Mokėjimą patvirtinantis dokumentas. |
| --- | --- |

—

Mokėjimą patvirtinantis dokumentas.

---

(1)  Bus finansuojamos tik viešojo transporto (kelionės traukiniu, lėktuvu, laivu) išlaidos. Tačiau pažymėtina, kad važiavimo autobusu, metro, tramvajumi ir taksi išlaidos neatlyginamos.

(2)  Jei naudojamasi kita klase, išlaidos bus laikomos tinkamomis kompensuoti tik pateikus transporto įmonės patvirtinimą, kuriame nurodoma kelionės antrąja klase kaina, ir kompensuojama bus būtent ta suma.

(3)  Atskiros restoranų sąskaitos nebus priimamos.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 19.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 212/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 212/36

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

2011/C 212/12

| 1. | 2011 m. liepos 11 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: investicijų fondai, susiję su „KKR & Co. L.P.“ (toliau – KKR, JAV) ir „Sorgenia SpA“ (toliau – „Sorgenia“, Italija) ir priklausantys „Cofide“ kontroliuojamų bendrovių grupei, pirkdami akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, netiesioginę bendrą įmonės „Sorgenia France SA“ (toliau – „Sorgenia France“, Prancūzija), kurią šiuo metu kontroliuoja „Sorgenia“, kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2011 m. liepos 11 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: investicijų fondai, susiję su „KKR & Co. L.P.“ (toliau – KKR, JAV) ir „Sorgenia SpA“ (toliau – „Sorgenia“, Italija) ir priklausantys „Cofide“ kontroliuojamų bendrovių grupei, pirkdami akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, netiesioginę bendrą įmonės „Sorgenia France SA“ (toliau – „Sorgenia France“, Prancūzija), kurią šiuo metu kontroliuoja „Sorgenia“, kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | KKR: alternatyvios turto valdymo paslaugos ir kapitalo rinkų sprendimai, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

KKR: alternatyvios turto valdymo paslaugos ir kapitalo rinkų sprendimai,

| — | „Sorgenia“: dujų gavyba ir elektros gamyba, didmeninė ir mažmeninė prekyba jomis daugiausia Italijoje, |
| --- | --- |

—

„Sorgenia“: dujų gavyba ir elektros gamyba, didmeninė ir mažmeninė prekyba jomis daugiausia Italijoje,

| — | „Sorgenia France“: elektros gamyba Prancūzijoje iš atsinaujinančių energijos šaltinių. |
| --- | --- |

—

„Sorgenia France“: elektros gamyba Prancūzijoje iš atsinaujinančių energijos šaltinių.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal EB susijungimų reglamentą (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal EB susijungimų reglamentą (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32 (Komunikatas dėl supaprastintos procedūros).

---

| 19.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 212/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 212/37

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

2011/C 212/13

| 1. | 2011 m. liepos 8 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: „RREEF Pan-European Infrastructure Fund II, LP“ (toliau – RREEF), visiškai kontroliuojama „Deutsche Bank AG“ (toliau – „Deutsche Bank“, Vokietija), pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Arenales Solar PS, S.L“ (toliau – „Arenales“, Ispanija) kontrolę. Įmonę „Arenales“ šiuo metu bendrai kontroliuoja „Millenium AG“ (toliau – SMAG, Vokietija) ir „OHL Industrial, S.L.“, priklausanti „Villar Mir“ įmonių grupei (toliau – OHL ir „Villar“, Ispanija). |
| --- | --- |

1.

2011 m. liepos 8 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: „RREEF Pan-European Infrastructure Fund II, LP“ (toliau – RREEF), visiškai kontroliuojama „Deutsche Bank AG“ (toliau – „Deutsche Bank“, Vokietija), pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Arenales Solar PS, S.L“ (toliau – „Arenales“, Ispanija) kontrolę. Įmonę „Arenales“ šiuo metu bendrai kontroliuoja „Millenium AG“ (toliau – SMAG, Vokietija) ir „OHL Industrial, S.L.“, priklausanti „Villar Mir“ įmonių grupei (toliau – OHL ir „Villar“, Ispanija).

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | RREEF ir „Deutsche Bank“: finansinės paslaugos, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

RREEF ir „Deutsche Bank“: finansinės paslaugos,

| — | „Arenales“: saulės šiluminės jėgainės Morón de la Frontera srityje, Sevilija, Ispanija, statyba ir eksploatavimas, |
| --- | --- |

—

„Arenales“: saulės šiluminės jėgainės Morón de la Frontera srityje, Sevilija, Ispanija, statyba ir eksploatavimas,

| — | OHL ir „Villar“: veikla, susijusi su trąšomis, geležies lydiniais, nekilnojamuoju turtu, energetika ir pramoniniais statybų projektais, |
| --- | --- |

—

OHL ir „Villar“: veikla, susijusi su trąšomis, geležies lydiniais, nekilnojamuoju turtu, energetika ir pramoniniais statybų projektais,

| — | SMAG: saulės šiluminių jėgainių populiarinimas, statyba ir eksploatavimas. |
| --- | --- |

—

SMAG: saulės šiluminių jėgainių populiarinimas, statyba ir eksploatavimas.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal EB susijungimų reglamentą (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal EB susijungimų reglamentą (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32 (Komunikatas dėl supaprastintos procedūros).

---