# Jurnalul Oficial C 209/2011

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2011.209.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 209 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5415 iulie 2011 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2011.209.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 209

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5415 iulie 2011

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2011/C 209/01 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Belgiei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2011-2014 | 1 |
| 2011/C 209/02 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă al Bulgariei pe 2011 și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Bulgariei pentru perioada 2011-2014 | 5 |
| 2011/C 209/03 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Ungariei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2011-2015 | 10 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2011/C 209/01

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Belgiei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2011-2014

1

2011/C 209/02

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă al Bulgariei pe 2011 și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Bulgariei pentru perioada 2011-2014

5

2011/C 209/03

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Ungariei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2011-2015

10

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 209/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6229 – PAG/Mitsui/AMT JV) (
  1
  ) | 14 |
| 2011/C 209/05 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6242 – Lactalis/Parmalat) (
  1
  ) | 14 |
| 2011/C 209/06 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6282 – ERG/Lukoil/JV) (
  1
  ) | 15 |
| 2011/C 209/07 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6283 – Valero/Chevron) (
  1
  ) | 15 |
| 2011/C 209/08 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6253 – Talis International Holding/Raphael Valves Industries) (
  1
  ) | 16 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2011/C 209/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6229 – PAG/Mitsui/AMT JV) (
  1
  )

1

14

2011/C 209/05

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6242 – Lactalis/Parmalat) (
  1
  )

1

14

2011/C 209/06

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6282 – ERG/Lukoil/JV) (
  1
  )

1

15

2011/C 209/07

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6283 – Valero/Chevron) (
  1
  )

1

15

2011/C 209/08

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6253 – Talis International Holding/Raphael Valves Industries) (
  1
  )

1

16

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2011/C 209/09 | Decizia Consiliului din 12 iulie 2011 privind numirea supleantului președintelui Camerei de recurs a Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante | 17 |
| 2011/C 209/10 | Decizia Consiliului din 12 iulie 2011 privind numirea președintelui Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante | 18 |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 209/11 | Rata de schimb a monedei euro | 19 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2011/C 209/12 | Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 14 alineatul (1) și al articolului 3 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 924/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind plățile transfrontaliere în Comunitate și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2560/2001 | 20 |
| 2011/C 209/13 | Prezentare adnotată a piețelor reglementate și a dispozițiilor de drept intern de punere în aplicare a dispozițiilor relevante ale Directivei MiFID (Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului) | 21 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2011/C 209/09

Decizia Consiliului din 12 iulie 2011 privind numirea supleantului președintelui Camerei de recurs a Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante

17

2011/C 209/10

Decizia Consiliului din 12 iulie 2011 privind numirea președintelui Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante

18

Comisia Europeană

2011/C 209/11

Rata de schimb a monedei euro

19

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2011/C 209/12

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 14 alineatul (1) și al articolului 3 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 924/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind plățile transfrontaliere în Comunitate și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2560/2001

20

2011/C 209/13

Prezentare adnotată a piețelor reglementate și a dispozițiilor de drept intern de punere în aplicare a dispozițiilor relevante ale Directivei MiFID (Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului)

21

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 209/14 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6324 – Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 29 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2011/C 209/14

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6324 – Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 15.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 209/1

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă din 2011 al Belgiei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2011-2014

2011/C 209/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima Analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima Analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu Concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a creșterii efectuată de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității fiscale, reducerii șomajului prin intermediul reformelor pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, care să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență ale acestora, precum și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu Concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a creșterii efectuată de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității fiscale, reducerii șomajului prin intermediul reformelor pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, care să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență ale acestora, precum și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul euro plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență ale acestora, precum și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5)

La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul euro plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență ale acestora, precum și în programele naționale de reformă.

| (6) | La 15 aprilie 2011, Belgia a prezentat actualizarea din 2011 a programului său de stabilitate, care vizează perioada 2011-2014, precum și programul său național de reformă pentru din 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(6)

La 15 aprilie 2011, Belgia a prezentat actualizarea din 2011 a programului său de stabilitate, care vizează perioada 2011-2014, precum și programul său național de reformă pentru din 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (7) | Belgia s-a confruntat cu o creștere solidă a PIB-ului, care a atins, în medie, 2,3 % pe an în deceniul anterior anului 2008. Această țară a resimțit întregul impact al recesiunii economice mondiale din 2009, iar PIB-ul său s-a contractat cu 2,8 %. Impactul recesiunii asupra ocupării forței de muncă a fost relativ limitat. Diminuarea temporară a orelor lucrate și scăderea productivității muncii pe oră au oferit un mecanism-tampon. După o scădere de 0,4 % în 2009, rata ocupării forței de muncă a crescut din nou în 2010. Cu toate acestea, rata șomajului a crescut de la 7 % înainte de recesiune la 8,3 % în 2010. În 2010, datorită relansării comerțului mondial, redresarea a fost mai puternică decât se estimase, PIB-ul crescând cu 2,2 %. Datorită stabilizatorilor automați și măsurilor discreționare adoptate pentru a face față crizei, deficitul administrațiilor publice a crescut de la 1,3 % din PIB în 2008 la 5,9 % în 2009. |
| --- | --- |

(7)

Belgia s-a confruntat cu o creștere solidă a PIB-ului, care a atins, în medie, 2,3 % pe an în deceniul anterior anului 2008. Această țară a resimțit întregul impact al recesiunii economice mondiale din 2009, iar PIB-ul său s-a contractat cu 2,8 %. Impactul recesiunii asupra ocupării forței de muncă a fost relativ limitat. Diminuarea temporară a orelor lucrate și scăderea productivității muncii pe oră au oferit un mecanism-tampon. După o scădere de 0,4 % în 2009, rata ocupării forței de muncă a crescut din nou în 2010. Cu toate acestea, rata șomajului a crescut de la 7 % înainte de recesiune la 8,3 % în 2010. În 2010, datorită relansării comerțului mondial, redresarea a fost mai puternică decât se estimase, PIB-ul crescând cu 2,2 %. Datorită stabilizatorilor automați și măsurilor discreționare adoptate pentru a face față crizei, deficitul administrațiilor publice a crescut de la 1,3 % din PIB în 2008 la 5,9 % în 2009.

| (8) | Pe baza evaluării programului de stabilitate actualizat, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic pe care se bazează proiecțiile bugetare prezentate în programul de stabilitate este plauzibil. Deși se bazează pe ipoteze ușor mai puțin favorabile privind creșterea pentru 2011, acesta este, în general, conform cu cele mai recente previziuni din primăvara 2011 ale serviciilor Comisiei. După obținerea, în 2010, a unui deficit mai bun decât se estimase, și anume de 4,1 %, obiectivul strategiei bugetare evidențiat în cadrul programului de stabilitate este reducerea în continuare a deficitului la 3,6 % în 2011, precum și reducerea acestuia sub valoarea de referință de 3 % până în anul 2012, termenul stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv. Reducerea deficitului, planificată pentru 2011, pare posibilă, având în vedere previziunile economice destul de prudente. Cu toate acestea, este posibil ca efortul fiscal să se situeze sub 0,75 % din efortul anual mediu din PIB recomandat de Consiliu, în special în 2011 și 2012 când s-ar ridica la numai 0,4 % și, respectiv, la 0,3 % din PIB în termeni structurali. Mai mult, obiectivele privind deficitul pentru 2012 și pentru anii următori nu sunt sprijinite de măsuri de ajustare specifice. În cele din urmă, nu se așteaptă ca obiectivul pe termen mediu, care reprezintă un surplus structural de 0,5 % din PIB, să fie atins în cursul perioadei programului de stabilitate 2011-2014. |
| --- | --- |

(8)

Pe baza evaluării programului de stabilitate actualizat, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic pe care se bazează proiecțiile bugetare prezentate în programul de stabilitate este plauzibil. Deși se bazează pe ipoteze ușor mai puțin favorabile privind creșterea pentru 2011, acesta este, în general, conform cu cele mai recente previziuni din primăvara 2011 ale serviciilor Comisiei. După obținerea, în 2010, a unui deficit mai bun decât se estimase, și anume de 4,1 %, obiectivul strategiei bugetare evidențiat în cadrul programului de stabilitate este reducerea în continuare a deficitului la 3,6 % în 2011, precum și reducerea acestuia sub valoarea de referință de 3 % până în anul 2012, termenul stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv. Reducerea deficitului, planificată pentru 2011, pare posibilă, având în vedere previziunile economice destul de prudente. Cu toate acestea, este posibil ca efortul fiscal să se situeze sub 0,75 % din efortul anual mediu din PIB recomandat de Consiliu, în special în 2011 și 2012 când s-ar ridica la numai 0,4 % și, respectiv, la 0,3 % din PIB în termeni structurali. Mai mult, obiectivele privind deficitul pentru 2012 și pentru anii următori nu sunt sprijinite de măsuri de ajustare specifice. În cele din urmă, nu se așteaptă ca obiectivul pe termen mediu, care reprezintă un surplus structural de 0,5 % din PIB, să fie atins în cursul perioadei programului de stabilitate 2011-2014.

| (9) | Având în vedere rezultatul peste așteptări înregistrat în 2010, ar fi oportun să se stabilească un obiectiv mai ambițios pentru reducerea deficitului în 2011 și pentru progrese mai rapide decât se estimase în vederea atingerii pragului de 3 % din PIB. Mai mult, nu va fi posibilă eliminarea deficitului excesiv până în 2012 și nici continuarea progreselor în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu fără adoptarea de măsuri de consolidare suplimentare. Dat fiind că sarcina fiscală, în special cea care vizează veniturile salariale, este deja foarte ridicată în Belgia, aceste măsuri de consolidare ar trebui să fie bazate, în principal, pe cheltuieli. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere rezultatul peste așteptări înregistrat în 2010, ar fi oportun să se stabilească un obiectiv mai ambițios pentru reducerea deficitului în 2011 și pentru progrese mai rapide decât se estimase în vederea atingerii pragului de 3 % din PIB. Mai mult, nu va fi posibilă eliminarea deficitului excesiv până în 2012 și nici continuarea progreselor în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu fără adoptarea de măsuri de consolidare suplimentare. Dat fiind că sarcina fiscală, în special cea care vizează veniturile salariale, este deja foarte ridicată în Belgia, aceste măsuri de consolidare ar trebui să fie bazate, în principal, pe cheltuieli.

| (10) | Criza economică și financiară a inversat tendința anterioară pe termen lung privind datoria publică în scădere. Gradul de îndatorare financiară, care a urmat o tendință descendentă începând din 1993 (când a atins cota maximă de 134 % din PIB, după care a continuat să scadă până când a ajuns la 84 % din PIB în 2007), a crescut din nou începând cu 2008 și a atins cota de 96,8 % din PIB la sfârșitul anului 2010. Nivelul ridicat al datoriei publice rămâne o provocare majoră, în special datorită faptului că impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai mare decât media din UE, în principal ca urmare a unei creșteri relativ accentuate a cheltuielilor cu pensiile, ceea ce va duce la presiuni suplimentare în sectorul finanțelor publice. În cadrul programului de stabilitate, autoritățile evidențiază o strategie tridirecțională pentru a atenua creșterea substanțială estimată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației (reducerea nivelului datoriei publice, creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă și a ratei de participare și asigurarea unui sistem de asigurări sociale solid și bazat pe solidaritate. Asigurarea pe termen mediu a unor excedente primare suficiente și continuarea reformelor sistemului belgian de asigurări sociale, în special a sistemului de pensii, ar trebui să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Potrivit ultimei evaluări efectuate de Comisie, riscurile referitoare la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice pare să fie ridicat. |
| --- | --- |

(10)

Criza economică și financiară a inversat tendința anterioară pe termen lung privind datoria publică în scădere. Gradul de îndatorare financiară, care a urmat o tendință descendentă începând din 1993 (când a atins cota maximă de 134 % din PIB, după care a continuat să scadă până când a ajuns la 84 % din PIB în 2007), a crescut din nou începând cu 2008 și a atins cota de 96,8 % din PIB la sfârșitul anului 2010. Nivelul ridicat al datoriei publice rămâne o provocare majoră, în special datorită faptului că impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai mare decât media din UE, în principal ca urmare a unei creșteri relativ accentuate a cheltuielilor cu pensiile, ceea ce va duce la presiuni suplimentare în sectorul finanțelor publice. În cadrul programului de stabilitate, autoritățile evidențiază o strategie tridirecțională pentru a atenua creșterea substanțială estimată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației (reducerea nivelului datoriei publice, creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă și a ratei de participare și asigurarea unui sistem de asigurări sociale solid și bazat pe solidaritate. Asigurarea pe termen mediu a unor excedente primare suficiente și continuarea reformelor sistemului belgian de asigurări sociale, în special a sistemului de pensii, ar trebui să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Potrivit ultimei evaluări efectuate de Comisie, riscurile referitoare la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice pare să fie ridicat.

| (11) | Garantarea unui sector financiar stabil și funcțional, capabil să răspundă nevoilor de intermediere financiară ale economiei reale, reprezintă o provocare importantă pentru Belgia. Pe parcursul ultimilor doi ani, sectorul financiar belgian a fost puternic afectat de criza financiară, ceea ce a dus la bilanțuri reduse, la acordarea de ajutoare de stat substanțiale și la schimbări în cadrul supravegherii bancare. Situația financiară a sectorului bancar rămâne fragilă. În plus, sectorul bancar din Belgia este extrem de concentrat și relativ vast în comparație cu dimensiunea economiei. |
| --- | --- |

(11)

Garantarea unui sector financiar stabil și funcțional, capabil să răspundă nevoilor de intermediere financiară ale economiei reale, reprezintă o provocare importantă pentru Belgia. Pe parcursul ultimilor doi ani, sectorul financiar belgian a fost puternic afectat de criza financiară, ceea ce a dus la bilanțuri reduse, la acordarea de ajutoare de stat substanțiale și la schimbări în cadrul supravegherii bancare. Situația financiară a sectorului bancar rămâne fragilă. În plus, sectorul bancar din Belgia este extrem de concentrat și relativ vast în comparație cu dimensiunea economiei.

| (12) | Legea din 1996 privind „Promovarea ocupării forței de muncă și protecția preventivă a competitivității” prevede că evoluția salariilor din Belgia ar trebui să fie conformă cu evoluția salariilor din cele trei țări învecinate (Franța, Germania, Țările de Jos), ținând astfel sub control costurile forței de muncă. Cu toate acestea, legea respectivă nu a putut preveni o situație în care, în perioada 2005-2010, salariile au crescut mai rapid în Belgia decât în cele trei țări vecine, în timp ce creșterea productivității a fost mai lentă. Prin urmare, costurile unitare cu forța de muncă au crescut într-un ritm mai accelerat în Belgia față de țările învecinate și de media din zona euro. Acest lucru este deosebit de problematic, deoarece Belgia este specializată în bunuri cu un conținut tehnologic relativ scăzut, confruntându-se cu o concurență acerbă din partea unor țări care oferă costuri mai reduse. Chiar dacă norma privind salariul contribuie la încadrarea negocierilor salariale, aceasta ar putea fi îmbunătățită prin luarea în considerare a diferențelor în creșterea productivității și prin asigurarea unui sistem mai eficient de punere în aplicare ex post a corecțiilor, în cazul neatingerii obiectivelor. |
| --- | --- |

(12)

Legea din 1996 privind „Promovarea ocupării forței de muncă și protecția preventivă a competitivității” prevede că evoluția salariilor din Belgia ar trebui să fie conformă cu evoluția salariilor din cele trei țări învecinate (Franța, Germania, Țările de Jos), ținând astfel sub control costurile forței de muncă. Cu toate acestea, legea respectivă nu a putut preveni o situație în care, în perioada 2005-2010, salariile au crescut mai rapid în Belgia decât în cele trei țări vecine, în timp ce creșterea productivității a fost mai lentă. Prin urmare, costurile unitare cu forța de muncă au crescut într-un ritm mai accelerat în Belgia față de țările învecinate și de media din zona euro. Acest lucru este deosebit de problematic, deoarece Belgia este specializată în bunuri cu un conținut tehnologic relativ scăzut, confruntându-se cu o concurență acerbă din partea unor țări care oferă costuri mai reduse. Chiar dacă norma privind salariul contribuie la încadrarea negocierilor salariale, aceasta ar putea fi îmbunătățită prin luarea în considerare a diferențelor în creșterea productivității și prin asigurarea unui sistem mai eficient de punere în aplicare ex post a corecțiilor, în cazul neatingerii obiectivelor.

| (13) | Piața forței de muncă este caracterizată prin o serie de rigidități care creează efecte descurajatoare semnificative în ceea ce privește încadrarea în muncă, și anume: perioada nelimitată de acordare a ajutorului de șomaj; ratele efective ridicate ale impozitului marginal și presiunea fiscală importantă (în special pentru lucrătorii slab remunerați); și combinația dintre retragerea alocațiilor sociale de stat și impozitarea ridicată în momentul încadrării în muncă. În plus, mai multe posibilități de retragere pentru lucrătorii în vârstă le oferă acestora stimulente pentru a părăsi piața forței de muncă înainte de vârsta legală de pensionare de 65 de ani. Continuarea reformelor politicilor în domeniul pieței forței de muncă active și extinderea acestora la persoanele de peste 50 de ani ar contribui la sporirea ratei globale de ocupare a forței de muncă și la îmbunătățirea stimulentelor pentru a căuta un loc de muncă. În plus, introducerea în timp a unor reduceri suplimentare în ceea ce privește nivelul și durata ajutoarelor de șomaj i-ar încuraja pe lucrătorii mai tineri să intre pe piața forței de muncă. O mai mare strictețe a criteriilor de acces la pensionare anticipată i-ar încuraja pe lucrătorii în vârstă să rămână în rândurile forței de muncă active, iar pe lucrătorii în vârstă care nu au avut un loc de muncă pentru o anumită perioadă să revină pe piața forței de muncă. În cele din urmă, resortisanții țărilor din afara UE au o rată de ocupare a forței de muncă (40,9 %) mult mai scăzută decât media din UE. |
| --- | --- |

(13)

Piața forței de muncă este caracterizată prin o serie de rigidități care creează efecte descurajatoare semnificative în ceea ce privește încadrarea în muncă, și anume: perioada nelimitată de acordare a ajutorului de șomaj; ratele efective ridicate ale impozitului marginal și presiunea fiscală importantă (în special pentru lucrătorii slab remunerați); și combinația dintre retragerea alocațiilor sociale de stat și impozitarea ridicată în momentul încadrării în muncă. În plus, mai multe posibilități de retragere pentru lucrătorii în vârstă le oferă acestora stimulente pentru a părăsi piața forței de muncă înainte de vârsta legală de pensionare de 65 de ani. Continuarea reformelor politicilor în domeniul pieței forței de muncă active și extinderea acestora la persoanele de peste 50 de ani ar contribui la sporirea ratei globale de ocupare a forței de muncă și la îmbunătățirea stimulentelor pentru a căuta un loc de muncă. În plus, introducerea în timp a unor reduceri suplimentare în ceea ce privește nivelul și durata ajutoarelor de șomaj i-ar încuraja pe lucrătorii mai tineri să intre pe piața forței de muncă. O mai mare strictețe a criteriilor de acces la pensionare anticipată i-ar încuraja pe lucrătorii în vârstă să rămână în rândurile forței de muncă active, iar pe lucrătorii în vârstă care nu au avut un loc de muncă pentru o anumită perioadă să revină pe piața forței de muncă. În cele din urmă, resortisanții țărilor din afara UE au o rată de ocupare a forței de muncă (40,9 %) mult mai scăzută decât media din UE.

| (14) | Presiunea fiscală globală asupra forței de muncă în Belgia este una dintre cele mai mari din UE; prin urmare, reducerea acesteia ar contribui la asigurarea unei mai mari atractivități a muncii. Cu toate acestea, ținând seama de efortul important de consolidare care trebuie depus în viitor, acest lucru trebuie compensat prin creșteri echivalente ale impozitelor care denaturează mai puțin, de exemplu pe consum sau printr-o reorientare spre impozite ecologice. Belgia are rate fiscale implicite cu mult mai scăzute în sectorul energiei față de țările vecine. Alături de presiunea fiscală importantă asupra forței de muncă, Belgia are cea mai scăzută rată de impozite ecologice în comparație cu fscalitatea muncii din întreaga UE. Aceasta a dus la o situație în care coexistă un nivel ridicat al șomajului și o utilizare relativ mare a energiei, ceea ce îngreunează realizarea obiectivelor privind ocuparea forței de muncă și eficiența energetică. |
| --- | --- |

(14)

Presiunea fiscală globală asupra forței de muncă în Belgia este una dintre cele mai mari din UE; prin urmare, reducerea acesteia ar contribui la asigurarea unei mai mari atractivități a muncii. Cu toate acestea, ținând seama de efortul important de consolidare care trebuie depus în viitor, acest lucru trebuie compensat prin creșteri echivalente ale impozitelor care denaturează mai puțin, de exemplu pe consum sau printr-o reorientare spre impozite ecologice. Belgia are rate fiscale implicite cu mult mai scăzute în sectorul energiei față de țările vecine. Alături de presiunea fiscală importantă asupra forței de muncă, Belgia are cea mai scăzută rată de impozite ecologice în comparație cu fscalitatea muncii din întreaga UE. Aceasta a dus la o situație în care coexistă un nivel ridicat al șomajului și o utilizare relativ mare a energiei, ceea ce îngreunează realizarea obiectivelor privind ocuparea forței de muncă și eficiența energetică.

| (15) | Prețurile multor bunuri și servicii sunt, în general, mai ridicate decât în alte state membre, reflectând slabele presiuni concurențiale – mai ales în sectorul comerțului cu amănuntul și al industriilor de rețea – și un cadru de supraveghere deficient. În sectorul comerțului cu amănuntul, barierele la intrarea pe piață și restricțiile de exploatare sunt semnificative. În special, regulamentele care restricționează concurența continuă să limiteze programul de lucru, să ofere protecție actorilor existenți împotriva noilor concurenți de pe piață și să împiedice răspândirea noilor modele de afaceri și tehnologii. Poziția puternică a actorilor existenți și barierele semnificative întâmpinate la intrarea pe piață, în comparație cu alte state membre, reprezintă o problemă comună în domeniul concurenței în sectoarele de rețea din Belgia, ceea ce înseamnă că fostele monopoluri din aceste sectoare pot beneficia încă de profit mai mare prin perceperea unor costuri mai ridicate decât ar permite o piață concurențială. |
| --- | --- |

(15)

Prețurile multor bunuri și servicii sunt, în general, mai ridicate decât în alte state membre, reflectând slabele presiuni concurențiale – mai ales în sectorul comerțului cu amănuntul și al industriilor de rețea – și un cadru de supraveghere deficient. În sectorul comerțului cu amănuntul, barierele la intrarea pe piață și restricțiile de exploatare sunt semnificative. În special, regulamentele care restricționează concurența continuă să limiteze programul de lucru, să ofere protecție actorilor existenți împotriva noilor concurenți de pe piață și să împiedice răspândirea noilor modele de afaceri și tehnologii. Poziția puternică a actorilor existenți și barierele semnificative întâmpinate la intrarea pe piață, în comparație cu alte state membre, reprezintă o problemă comună în domeniul concurenței în sectoarele de rețea din Belgia, ceea ce înseamnă că fostele monopoluri din aceste sectoare pot beneficia încă de profit mai mare prin perceperea unor costuri mai ridicate decât ar permite o piață concurențială.

| (16) | Autoritățile belgiene și-au asumat o serie de angajamente în ceea ce privește Pactul euro plus. Acestea se referă la cele patru domenii ale pactului. Ele se axează pe măsuri menite să reducă deficitul, să țină sub control prețurile la energie și să încurajeze concurența, să controleze creșterile salariale reale, să pună în aplicare un cadru de supraveghere pentru a monitoriza sectorul financiar și să introducă măsuri vizând creșterea vârstei efective de pensionare. Cu toate acestea, nu există nicio informație cu privire la măsurile care urmează să fie luate pentru a atinge, din punct de vedere fiscal, obiectivul vizat; de asemenea, nu există nicio informație privind modul în care creșterea salarială reală sau prețurile la energie ar putea fi controlate. În ceea ce privește sistemele de pensionare anticipată, nu este clar dacă și când se va revizui „Pactul de solidaritate între generații” și care va fi impactul acestei revizuiri în materie de măsuri concrete. Aceste angajamente au fost evaluate și luate în considerare în formularea recomandărilor. |
| --- | --- |

(16)

Autoritățile belgiene și-au asumat o serie de angajamente în ceea ce privește Pactul euro plus. Acestea se referă la cele patru domenii ale pactului. Ele se axează pe măsuri menite să reducă deficitul, să țină sub control prețurile la energie și să încurajeze concurența, să controleze creșterile salariale reale, să pună în aplicare un cadru de supraveghere pentru a monitoriza sectorul financiar și să introducă măsuri vizând creșterea vârstei efective de pensionare. Cu toate acestea, nu există nicio informație cu privire la măsurile care urmează să fie luate pentru a atinge, din punct de vedere fiscal, obiectivul vizat; de asemenea, nu există nicio informație privind modul în care creșterea salarială reală sau prețurile la energie ar putea fi controlate. În ceea ce privește sistemele de pensionare anticipată, nu este clar dacă și când se va revizui „Pactul de solidaritate între generații” și care va fi impactul acestei revizuiri în materie de măsuri concrete. Aceste angajamente au fost evaluate și luate în considerare în formularea recomandărilor.

| (17) | Comisia a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă, inclusiv Pactul euro plus. Aceasta a luat în calcul atât relevanța programelor pentru asigurarea unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile în Belgia, cât și respectarea de către acestea a normelor și a orientărilor UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin includerea unor parametri la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. În acest sens, Comisia consideră că ar trebui să fie posibilă o reducere mai ambițioasă a deficitului în 2011 și că ar trebui precizate măsurile de consolidare suplimentare pentru 2012 și pentru anii următori. În vederea îmbunătățirii sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, este necesară continuarea reformelor sistemului de pensii. De asemenea, ar trebui să fie luate măsuri suplimentare pentru a consolida competitivitatea, pentru a ajuta cetățenii să își găsească un loc de muncă și pentru a transfera sarcina fiscală din sectorul forței de muncă spre sectorul consumului și al energiei, precum și pentru a oferi oportunități suplimentare de investiții și creștere în sectorul serviciilor și al industriilor de rețea. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă, inclusiv Pactul euro plus. Aceasta a luat în calcul atât relevanța programelor pentru asigurarea unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile în Belgia, cât și respectarea de către acestea a normelor și a orientărilor UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin includerea unor parametri la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. În acest sens, Comisia consideră că ar trebui să fie posibilă o reducere mai ambițioasă a deficitului în 2011 și că ar trebui precizate măsurile de consolidare suplimentare pentru 2012 și pentru anii următori. În vederea îmbunătățirii sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, este necesară continuarea reformelor sistemului de pensii. De asemenea, ar trebui să fie luate măsuri suplimentare pentru a consolida competitivitatea, pentru a ajuta cetățenii să își găsească un loc de muncă și pentru a transfera sarcina fiscală din sectorul forței de muncă spre sectorul consumului și al energiei, precum și pentru a oferi oportunități suplimentare de investiții și creștere în sectorul serviciilor și al industriilor de rețea.

| (18) | În lumina prezentei evaluări și ținând seama totodată de Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a programului de stabilitate al Belgiei, iar avizul său (3) se regăsește, în special, în recomandările (1) și (2) de mai jos, |
| --- | --- |

(18)

În lumina prezentei evaluări și ținând seama totodată de Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a programului de stabilitate al Belgiei, iar avizul său (3) se regăsește, în special, în recomandările (1) și (2) de mai jos,

RECOMANDĂ ca Belgia să întreprindă acțiuni în perioada 2011-2012 astfel încât:

| 1. | Să profite de redresarea economică în curs, în vederea accelerării procesului de corectare a deficitului excesiv. Să ia, în acest sens, măsurile necesare, în special în ceea ce privește cheltuielile, în vederea realizării, până la bugetul pentru 2012, a unui efort fiscal mediu anual în conformitate cu recomandările din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive, aducând astfel rata ridicată a datoriei publice pe o pantă descendentă. Acest lucru ar trebui să aducă deficitul public mult sub valoarea de referință de 3 % din PIB până cel târziu în 2012. Să garanteze realizarea de progrese în sensul îndeplinirii obiectivului pe termen mediu de cel puțin 0,5 % din PIB pe an. |
| --- | --- |

1.

Să profite de redresarea economică în curs, în vederea accelerării procesului de corectare a deficitului excesiv. Să ia, în acest sens, măsurile necesare, în special în ceea ce privește cheltuielile, în vederea realizării, până la bugetul pentru 2012, a unui efort fiscal mediu anual în conformitate cu recomandările din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive, aducând astfel rata ridicată a datoriei publice pe o pantă descendentă. Acest lucru ar trebui să aducă deficitul public mult sub valoarea de referință de 3 % din PIB până cel târziu în 2012. Să garanteze realizarea de progrese în sensul îndeplinirii obiectivului pe termen mediu de cel puțin 0,5 % din PIB pe an.

| 2. | Să ia măsuri în vederea îmbunătățirii sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. În conformitate cu cadrul strategiei tridirecționale a UE, accentul ar trebui să se pună pe reducerea cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, inclusiv prin prevenirea ieșirii anticipate de pe piața forței de muncă în vederea creșterii sensibile a vârstei efective de pensionare. Ar trebui luate în considerare măsuri cum ar fi stabilirea unei legături între vârsta legală de pensionare și speranța de viață. |
| --- | --- |

2.

Să ia măsuri în vederea îmbunătățirii sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. În conformitate cu cadrul strategiei tridirecționale a UE, accentul ar trebui să se pună pe reducerea cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, inclusiv prin prevenirea ieșirii anticipate de pe piața forței de muncă în vederea creșterii sensibile a vârstei efective de pensionare. Ar trebui luate în considerare măsuri cum ar fi stabilirea unei legături între vârsta legală de pensionare și speranța de viață.

| 3. | Să abordeze deficiențele structurale din sectorul financiar, în special prin finalizarea restructurării băncilor care au nevoie de un model de afaceri viabil și finanțat în mod corespunzător. |
| --- | --- |

3.

Să abordeze deficiențele structurale din sectorul financiar, în special prin finalizarea restructurării băncilor care au nevoie de un model de afaceri viabil și finanțat în mod corespunzător.

| 4. | Să reformeze, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practica națională, sistemul de negociere și de indexare a salariilor, pentru a garanta faptul că majorările salariale reflectă mai bine evoluțiile în materie de productivitate a muncii și competitivitate. |
| --- | --- |

4.

Să reformeze, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practica națională, sistemul de negociere și de indexare a salariilor, pentru a garanta faptul că majorările salariale reflectă mai bine evoluțiile în materie de productivitate a muncii și competitivitate.

| 5. | Să îmbunătățească gradul de participare pe piața forței de muncă prin reducerea presiunii fiscale mari și a presiunii asigurărilor sociale pentru persoanele slab remunerate într-un mod neutru din punct de vedere bugetar și prin introducerea unui sistem în care nivelul ajutoarelor de șomaj scade treptat, odată cu durata șomajului. Să ia măsuri care să transfere sarcina fiscală de pe piața forței de muncă spre sectorul consumului și să facă astfel încât sistemul de impozitare să devină mai ecologic. Să îmbunătățească eficacitatea politicilor active de ocupare a forței de muncă prin orientarea unor măsuri înspre lucrătorii în vârstă și grupurile vulnerabile. |
| --- | --- |

5.

Să îmbunătățească gradul de participare pe piața forței de muncă prin reducerea presiunii fiscale mari și a presiunii asigurărilor sociale pentru persoanele slab remunerate într-un mod neutru din punct de vedere bugetar și prin introducerea unui sistem în care nivelul ajutoarelor de șomaj scade treptat, odată cu durata șomajului. Să ia măsuri care să transfere sarcina fiscală de pe piața forței de muncă spre sectorul consumului și să facă astfel încât sistemul de impozitare să devină mai ecologic. Să îmbunătățească eficacitatea politicilor active de ocupare a forței de muncă prin orientarea unor măsuri înspre lucrătorii în vârstă și grupurile vulnerabile.

| 6. | Să introducă măsuri în vederea stimulării concurenței în sectorul comerțului cu amănuntul, prin reducerea barierelor la intrarea pe piață și prin reducerea restricțiilor operaționale; și să introducă măsuri în scopul consolidării concurenței pe piața energiei electrice și a gazului prin îmbunătățirea în continuare a eficacității autorităților de reglementare sectorială și a celor din domeniul concurenței. |
| --- | --- |

6.

Să introducă măsuri în vederea stimulării concurenței în sectorul comerțului cu amănuntul, prin reducerea barierelor la intrarea pe piață și prin reducerea restricțiilor operaționale; și să introducă măsuri în scopul consolidării concurenței pe piața energiei electrice și a gazului prin îmbunătățirea în continuare a eficacității autorităților de reglementare sectorială și a celor din domeniul concurenței.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.

3

---

| 15.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 209/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 209/5

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă al Bulgariei pe 2011 și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Bulgariei pentru perioada 2011-2014

2011/C 209/02

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a acceptat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a acceptat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă la nivel național.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuată de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii bugetelor solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin intermediul reformelor pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuată de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii bugetelor solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin intermediul reformelor pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul euro plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5)

La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul euro plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (6) | La 15 aprilie 2011, Bulgaria a prezentat actualizarea pe 2011 a programului său de convergență, care vizează perioada 2011-2014, și programul său național de reformă pe 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(6)

La 15 aprilie 2011, Bulgaria a prezentat actualizarea pe 2011 a programului său de convergență, care vizează perioada 2011-2014, și programul său național de reformă pe 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (7) | Criza economică a întrerupt o perioadă de creștere puternică, ce fusese stimulată de intrările substanțiale de investiții străine directe și de expansiunea creditului. PIB-ul a reînceput să înregistreze o creștere în al doilea trimestru al anului 2010, după o scădere cumulativă de 7,1 % de la o valoare maximă la o valoare minimă, ceea ce a dus la o creștere în general nulă a PIB-ului real pe întregul an 2010. Cei mai importanți factori ai creșterii au fost sporirea puternică a exporturilor și restocarea stocurilor. Soldul bugetului general înainte de criză înregistra un surplus, în timp ce în 2009 a înregistrat un deficit de 4,7 % din PIB, iar în 2010 un deficit de 3,2 % din PIB. Chiar dacă a existat o creștere a producției și a ocupării forței de muncă în sectoarele industriale orientate spre export, reducerea activității în construcții, în sectorul imobiliar și al comerțului cu amănuntul au limitat redresarea economică în ultimul an. Ocuparea forței de muncă a fost afectată de corectarea producției, astfel că s-au pierdut circa 358 000 de locuri de muncă față de nivelul maxim înregistrat în 2008. Drept urmare, rata șomajului a crescut cu câteva puncte procentuale, la 10,2 % în 2010, și nu se preconizează ca, pe termen mediu, rata ocupării să revină la nivelul de dinainte de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza economică a întrerupt o perioadă de creștere puternică, ce fusese stimulată de intrările substanțiale de investiții străine directe și de expansiunea creditului. PIB-ul a reînceput să înregistreze o creștere în al doilea trimestru al anului 2010, după o scădere cumulativă de 7,1 % de la o valoare maximă la o valoare minimă, ceea ce a dus la o creștere în general nulă a PIB-ului real pe întregul an 2010. Cei mai importanți factori ai creșterii au fost sporirea puternică a exporturilor și restocarea stocurilor. Soldul bugetului general înainte de criză înregistra un surplus, în timp ce în 2009 a înregistrat un deficit de 4,7 % din PIB, iar în 2010 un deficit de 3,2 % din PIB. Chiar dacă a existat o creștere a producției și a ocupării forței de muncă în sectoarele industriale orientate spre export, reducerea activității în construcții, în sectorul imobiliar și al comerțului cu amănuntul au limitat redresarea economică în ultimul an. Ocuparea forței de muncă a fost afectată de corectarea producției, astfel că s-au pierdut circa 358 000 de locuri de muncă față de nivelul maxim înregistrat în 2008. Drept urmare, rata șomajului a crescut cu câteva puncte procentuale, la 10,2 % în 2010, și nu se preconizează ca, pe termen mediu, rata ocupării să revină la nivelul de dinainte de criză.

| (8) | Pe baza evaluării programului de convergență actualizat, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, opinia Consiliului este că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare se bazează pe previziuni de creștere mai favorabile decât cele ale serviciilor Comisiei. Programul de convergență actualizat prevede o corectare a deficitului public general excesiv în 2011, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2010, precum și reduceri suplimentare ulterioare. După efectuarea, în 2010, a unei ajustări bugetare considerabile, la începutul perioadei, de peste 2 puncte procentuale în termeni structurali, efortul bugetar din 2011 este cu mult sub ajustarea recomandată de cel puțin 0,75 % din PIB, dar în medie, pentru întreaga perioadă a procedurii de deficit excesiv, efortul bugetar se menține peste 1 % din PIB. Pentru perioada 2012-2014 actualizarea nu prezintă suficiente detalii privind măsurile bugetare planificate pentru a atinge obiectivele fiscale în acești ani. Obiectivul pe termen mediu revizuit în sensul reducerii, care prevede un deficit structural de 0,6 % din PIB, preconizat a fi atins în 2014, continuă să fie mai ambițios decât nivelul minim cerut. Acesta reflectă obiectivele Pactului de stabilitate și creștere și se prevede să fie atins până la sfârșitul perioadei programului de convergență (2014). Cu toate acestea, efortul bugetar structural mediu anual preconizat în 2012-2014, după corectarea planificată a deficitului excesiv în 2011, este cu mult sub nivelul recomandat al îmbunătățirii structurale anuale minime de 0,5 % din PIB. Având în vedere îmbunătățirea treptată a perspectivei economice, programul de convergență ar trebui să vizeze înregistrarea mai rapidă de progrese în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu. Atunci când este evaluată comparativ cu o estimare prudentă a creșterii potențiale a producției pe termen mediu, creșterea cheltuielilor bugetare preconizată în 2012-2013 pare a fi optimistă, reprezentând un risc la adresa poziției fiscale structurale pe termen mediu. |
| --- | --- |

(8)

Pe baza evaluării programului de convergență actualizat, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, opinia Consiliului este că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare se bazează pe previziuni de creștere mai favorabile decât cele ale serviciilor Comisiei. Programul de convergență actualizat prevede o corectare a deficitului public general excesiv în 2011, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2010, precum și reduceri suplimentare ulterioare. După efectuarea, în 2010, a unei ajustări bugetare considerabile, la începutul perioadei, de peste 2 puncte procentuale în termeni structurali, efortul bugetar din 2011 este cu mult sub ajustarea recomandată de cel puțin 0,75 % din PIB, dar în medie, pentru întreaga perioadă a procedurii de deficit excesiv, efortul bugetar se menține peste 1 % din PIB. Pentru perioada 2012-2014 actualizarea nu prezintă suficiente detalii privind măsurile bugetare planificate pentru a atinge obiectivele fiscale în acești ani. Obiectivul pe termen mediu revizuit în sensul reducerii, care prevede un deficit structural de 0,6 % din PIB, preconizat a fi atins în 2014, continuă să fie mai ambițios decât nivelul minim cerut. Acesta reflectă obiectivele Pactului de stabilitate și creștere și se prevede să fie atins până la sfârșitul perioadei programului de convergență (2014). Cu toate acestea, efortul bugetar structural mediu anual preconizat în 2012-2014, după corectarea planificată a deficitului excesiv în 2011, este cu mult sub nivelul recomandat al îmbunătățirii structurale anuale minime de 0,5 % din PIB. Având în vedere îmbunătățirea treptată a perspectivei economice, programul de convergență ar trebui să vizeze înregistrarea mai rapidă de progrese în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu. Atunci când este evaluată comparativ cu o estimare prudentă a creșterii potențiale a producției pe termen mediu, creșterea cheltuielilor bugetare preconizată în 2012-2013 pare a fi optimistă, reprezentând un risc la adresa poziției fiscale structurale pe termen mediu.

| (9) | Corectarea deficitului excesiv, astfel cum este prevăzută să aibă loc până la sfârșitul anului 2011, va contribui la recâștigarea încrederii și la consolidarea credibilității politicilor guvernamentale. Pe termen mediu, este importantă atingerea obiectivului de a avea un deficit structural mic, de 0,6 % din PIB, pentru a asigura faptul că politica bugetară sprijină regimul monetar instituit. Cu toate acestea, consolidarea bugetară este împiedicată de ineficiențele din sectorul public, care pot duce la presiuni considerabile în materie de cheltuieli, în timp ce este probabil ca veniturile bugetare să fie structural mai reduse față de anii de boom de dinaintea crizei. Este nevoie, prin urmare, de reforme ambițioase ale finanțelor publice pentru a efectua ajustările fiscale necesare și a contribui la asigurarea finanțării pentru punerea în aplicare a reformelor structurale necesare, inclusiv pentru cofinanțarea de care este nevoie pentru proiectele sprijinite de UE. |
| --- | --- |

(9)

Corectarea deficitului excesiv, astfel cum este prevăzută să aibă loc până la sfârșitul anului 2011, va contribui la recâștigarea încrederii și la consolidarea credibilității politicilor guvernamentale. Pe termen mediu, este importantă atingerea obiectivului de a avea un deficit structural mic, de 0,6 % din PIB, pentru a asigura faptul că politica bugetară sprijină regimul monetar instituit. Cu toate acestea, consolidarea bugetară este împiedicată de ineficiențele din sectorul public, care pot duce la presiuni considerabile în materie de cheltuieli, în timp ce este probabil ca veniturile bugetare să fie structural mai reduse față de anii de boom de dinaintea crizei. Este nevoie, prin urmare, de reforme ambițioase ale finanțelor publice pentru a efectua ajustările fiscale necesare și a contribui la asigurarea finanțării pentru punerea în aplicare a reformelor structurale necesare, inclusiv pentru cofinanțarea de care este nevoie pentru proiectele sprijinite de UE.

| (10) | Performanța fiscală a Bulgariei a fost pozitivă în mediul economic favorabil de dinaintea crizei. Țintele fiscale erau atinse în mod consecvent și a fost acumulată o marjă fiscală considerabilă. În 2009, sub impactul crizei economice, bugetul a prezentat pentru prima dată după mulți ani un deficit și a fost încălcată regula de a păstra echilibrul bugetar sau de a avea un excedent bugetar, precum și regula de a păstra nivelul cheltuielilor publice sub 40 % din PIB. Acest lucru s-a datorat parțial deficiențelor în ceea ce privește planificarea și controlul cheltuielilor. A mai reflectat și faptul că veniturile suplimentare rezultate din activitatea economică susținută de dinaintea crizei au fost folosite pentru a finanța majorări relativ ridicate ale cheltuielilor ad-hoc și reduceri ale ratei securității sociale. Pentru a soluționa aceste probleme, autoritățile au întreprins o serie de inițiative de îmbunătățire a sistemelor de control și de monitorizare a cheltuielilor și a sistemelor de raportare, care au inclus adoptarea unui pachet legislativ amplu care consolida normele fiscale și cadrul bugetar pe termen mediu. Se preconizează ca acesta să sporească disciplina fiscală și gradul de predictibilitate a politicilor, să reducă volatilitatea macroeconomică și să asigure o politică bugetară mai puțin prociclică. În conformitate cu ultima evaluare a Comisiei, riscurile cu privire la sustenabilitate finanțelor publice par a fi de nivel mediu. |
| --- | --- |

(10)

Performanța fiscală a Bulgariei a fost pozitivă în mediul economic favorabil de dinaintea crizei. Țintele fiscale erau atinse în mod consecvent și a fost acumulată o marjă fiscală considerabilă. În 2009, sub impactul crizei economice, bugetul a prezentat pentru prima dată după mulți ani un deficit și a fost încălcată regula de a păstra echilibrul bugetar sau de a avea un excedent bugetar, precum și regula de a păstra nivelul cheltuielilor publice sub 40 % din PIB. Acest lucru s-a datorat parțial deficiențelor în ceea ce privește planificarea și controlul cheltuielilor. A mai reflectat și faptul că veniturile suplimentare rezultate din activitatea economică susținută de dinaintea crizei au fost folosite pentru a finanța majorări relativ ridicate ale cheltuielilor ad-hoc și reduceri ale ratei securității sociale. Pentru a soluționa aceste probleme, autoritățile au întreprins o serie de inițiative de îmbunătățire a sistemelor de control și de monitorizare a cheltuielilor și a sistemelor de raportare, care au inclus adoptarea unui pachet legislativ amplu care consolida normele fiscale și cadrul bugetar pe termen mediu. Se preconizează ca acesta să sporească disciplina fiscală și gradul de predictibilitate a politicilor, să reducă volatilitatea macroeconomică și să asigure o politică bugetară mai puțin prociclică. În conformitate cu ultima evaluare a Comisiei, riscurile cu privire la sustenabilitate finanțelor publice par a fi de nivel mediu.

| (11) | În anii de boom de dinaintea crizei s-a înregistrat o restrângere considerabilă a pieței forței de muncă și o creștere semnificativă a salariilor, al căror ritm l-a depășit pe cel al productivității. Aceasta a condus la o creștere a nivelului mediu al salariilor, care s-a apropiat astfel de media UE. Creșterea salarială a înregistrat un nivel de vârf, rata anuală a creșterii salariale fiind de aproape 20 % în al patrulea trimestru al anului 2007. În urma încetinirii economice, ritmul de susținere salarială a scăzut, deși creșterea salarială a rămas destul de ridicată, fiind de aproape 10 % în 2010 pentru angajații cu contract de muncă (care reprezentau circa 65 % din forța de muncă). |
| --- | --- |

(11)

În anii de boom de dinaintea crizei s-a înregistrat o restrângere considerabilă a pieței forței de muncă și o creștere semnificativă a salariilor, al căror ritm l-a depășit pe cel al productivității. Aceasta a condus la o creștere a nivelului mediu al salariilor, care s-a apropiat astfel de media UE. Creșterea salarială a înregistrat un nivel de vârf, rata anuală a creșterii salariale fiind de aproape 20 % în al patrulea trimestru al anului 2007. În urma încetinirii economice, ritmul de susținere salarială a scăzut, deși creșterea salarială a rămas destul de ridicată, fiind de aproape 10 % în 2010 pentru angajații cu contract de muncă (care reprezentau circa 65 % din forța de muncă).

| (12) | Barierele din calea participării pe piața forței de muncă reflectă deteriorarea recentă a situației de pe pieța muncii în timpul crizei și faptul că nu există suficiente politici active în domeniul pieței forței de muncă, precum și faptul că serviciile publice de ocupare a forței de muncă sunt finanțate insuficient. Calitatea serviciilor publice din domeniul activării, acordării de asistență pentru găsirea unui loc de muncă și recalificării este insuficientă. Capacitatea redusă de a monitoriza și evalua rezultatele programelor impune în continuare consolidarea în vederea îmbunătățirii procesului de elaborare a politicilor. După cum s-a subliniat într-un raport recent comandat de Ministerul muncii și politicii sociale („Rezultatele principale ale evaluării efectelor nete ale serviciilor publice de ocupare a forței de muncă”), existența unor servicii de mai bună calitate și mai definite și îmbunătățirea infrastructurii oficiilor de ocupare a forței de muncă ar sprijini mai eficace șomerii în găsirea unui loc de muncă. |
| --- | --- |

(12)

Barierele din calea participării pe piața forței de muncă reflectă deteriorarea recentă a situației de pe pieța muncii în timpul crizei și faptul că nu există suficiente politici active în domeniul pieței forței de muncă, precum și faptul că serviciile publice de ocupare a forței de muncă sunt finanțate insuficient. Calitatea serviciilor publice din domeniul activării, acordării de asistență pentru găsirea unui loc de muncă și recalificării este insuficientă. Capacitatea redusă de a monitoriza și evalua rezultatele programelor impune în continuare consolidarea în vederea îmbunătățirii procesului de elaborare a politicilor. După cum s-a subliniat într-un raport recent comandat de Ministerul muncii și politicii sociale („Rezultatele principale ale evaluării efectelor nete ale serviciilor publice de ocupare a forței de muncă”), existența unor servicii de mai bună calitate și mai definite și îmbunătățirea infrastructurii oficiilor de ocupare a forței de muncă ar sprijini mai eficace șomerii în găsirea unui loc de muncă.

| (13) | Criza economică afectează în continuare piața forței de muncă. Rata șomajului a crescut de la 5,4 % în 2008 la 10,2 % în 2010, în timp ce în cazul tinerilor (cu vârste între 15 și 24 ani) a ajuns la 23,2 % în 2010. Criza a afectat în special lucrătorii slab calificați (inclusiv o mare parte a minorității rome), care reprezintă aproape 70 % din numărul șomerilor. Procentajul șomajului de lungă durată (46 % în 2010) este mai mare decât media UE (care în 2010 era de 40 %) și poate exista riscul de a deveni structural. Rata activității tinerilor s-a situat constant sub două treimi din media UE (în 2009: 29,5 %; UE: 43,8 %). Rata ocupării tinerilor a fost de 24,8 % în 2009 (UE: 35,2 %). De asemenea, Bulgaria are cea mai ridicată rată de tineri care nici nu sunt încadrați într-o formă de învățământ, nici nu au un loc de muncă (19,5 % din persoanele cu vârsta între 15 și 24 de ani). Una dintre principalele bariere în calea participării tinerilor pe piața forței de muncă o reprezintă penuria de oportunități de combinare a educației cu munca, în special prin efectuarea de stagii sau de ucenicii în domeniul lor de studiu, ceea ce facilitează tranziția spre piața forței de muncă. |
| --- | --- |

(13)

Criza economică afectează în continuare piața forței de muncă. Rata șomajului a crescut de la 5,4 % în 2008 la 10,2 % în 2010, în timp ce în cazul tinerilor (cu vârste între 15 și 24 ani) a ajuns la 23,2 % în 2010. Criza a afectat în special lucrătorii slab calificați (inclusiv o mare parte a minorității rome), care reprezintă aproape 70 % din numărul șomerilor. Procentajul șomajului de lungă durată (46 % în 2010) este mai mare decât media UE (care în 2010 era de 40 %) și poate exista riscul de a deveni structural. Rata activității tinerilor s-a situat constant sub două treimi din media UE (în 2009: 29,5 %; UE: 43,8 %). Rata ocupării tinerilor a fost de 24,8 % în 2009 (UE: 35,2 %). De asemenea, Bulgaria are cea mai ridicată rată de tineri care nici nu sunt încadrați într-o formă de învățământ, nici nu au un loc de muncă (19,5 % din persoanele cu vârsta între 15 și 24 de ani). Una dintre principalele bariere în calea participării tinerilor pe piața forței de muncă o reprezintă penuria de oportunități de combinare a educației cu munca, în special prin efectuarea de stagii sau de ucenicii în domeniul lor de studiu, ceea ce facilitează tranziția spre piața forței de muncă.

| (14) | În ciuda atingerii unui nivel de studii peste medie, proporția persoanelor cu rezultate slabe în materie de alfabetizare și competențe numerice este de peste 40 %. Acest lucru arată că este loc de îmbunătățiri în sistemul de învățământ, pentru a-l alinia mai bine la necesitățile pieței forței de muncă. Pe baza rezultatelor pozitive ale recentei reforme de descentralizare a școlilor, se preconizează ca viitoarea lege privind învățământul preșcolar și școlar să ofere niște soluții care să poată fi consolidate ulterior, și anume cu privire la autonomia financiară, la ratele de participare la învățământul preșcolar și la evaluarea externă, precum și la asigurarea răspunderii. Rata abandonului școlar timpuriu (de 14,7 % în 2009) este apropiată de cea a mediei UE, dar este deosebit de ridicată în rândul romilor (în cazul cărora în 2008 era estimată la 43 %). Ratele participării la învățământul universitar (de 27,9 % în 2009) rămân sub media UE (de 32,2 %). Bulgaria a întârziat semnificativ reforma învățământului superior. Noua lege privind învățământul superior, prezentată deja în 2010, dar retrasă ulterior, ar trebui să constituie un demers util în vederea abordării nevoilor de reformă. |
| --- | --- |

(14)

În ciuda atingerii unui nivel de studii peste medie, proporția persoanelor cu rezultate slabe în materie de alfabetizare și competențe numerice este de peste 40 %. Acest lucru arată că este loc de îmbunătățiri în sistemul de învățământ, pentru a-l alinia mai bine la necesitățile pieței forței de muncă. Pe baza rezultatelor pozitive ale recentei reforme de descentralizare a școlilor, se preconizează ca viitoarea lege privind învățământul preșcolar și școlar să ofere niște soluții care să poată fi consolidate ulterior, și anume cu privire la autonomia financiară, la ratele de participare la învățământul preșcolar și la evaluarea externă, precum și la asigurarea răspunderii. Rata abandonului școlar timpuriu (de 14,7 % în 2009) este apropiată de cea a mediei UE, dar este deosebit de ridicată în rândul romilor (în cazul cărora în 2008 era estimată la 43 %). Ratele participării la învățământul universitar (de 27,9 % în 2009) rămân sub media UE (de 32,2 %). Bulgaria a întârziat semnificativ reforma învățământului superior. Noua lege privind învățământul superior, prezentată deja în 2010, dar retrasă ulterior, ar trebui să constituie un demers util în vederea abordării nevoilor de reformă.

| (15) | Reforma sistemului de pensii decisă în 2010 nu este legată de speranța de viață sau de situația sistemului de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung. Perioada de implementare a acesteia este 2011-2026, majoritatea măsurilor intrând în vigoare în a doua jumătate a perioadei, ceea ce ar putea pune în pericol implementarea și sustenabilitatea primului pilon al sistemului de pensii. |
| --- | --- |

(15)

Reforma sistemului de pensii decisă în 2010 nu este legată de speranța de viață sau de situația sistemului de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung. Perioada de implementare a acesteia este 2011-2026, majoritatea măsurilor intrând în vigoare în a doua jumătate a perioadei, ceea ce ar putea pune în pericol implementarea și sustenabilitatea primului pilon al sistemului de pensii.

| (16) | Gradul de sărăcie al cetățenilor bulgari este mai mare decât media UE (41,9 % din populație trăiește în lipsuri materiale grave în comparație cu un procentaj de 8,1 % din populația UE). Circa 66 % din persoanele vârstnice riscă să trăiască în sărăcie, rată mult mai mare decât media UE. Există semne că în ultimii doi ani nivelul de trai s-a înrăutățit. Având în vedere situația demografică, atingerea obiectivelor programului național de reformă în materie de reducere a sărăciei depinde în mare măsură de elaborarea corespunzătoare a politicilor privind lucrătorii mai în vârstă și persoanele dezavantajate, precum și privind adecvarea transferurilor sociale. Programul național de reformă prevede elaborarea unei strategii operaționale pentru integrarea romilor (estimați a reprezenta 10 % din populație (3)), care să abordeze într-un plan unic și amplu multiplele bariere cu care se confruntă aceștia în domeniul ocupării forței de muncă, învățământului, sănătății și locuințelor. |
| --- | --- |

(16)

Gradul de sărăcie al cetățenilor bulgari este mai mare decât media UE (41,9 % din populație trăiește în lipsuri materiale grave în comparație cu un procentaj de 8,1 % din populația UE). Circa 66 % din persoanele vârstnice riscă să trăiască în sărăcie, rată mult mai mare decât media UE. Există semne că în ultimii doi ani nivelul de trai s-a înrăutățit. Având în vedere situația demografică, atingerea obiectivelor programului național de reformă în materie de reducere a sărăciei depinde în mare măsură de elaborarea corespunzătoare a politicilor privind lucrătorii mai în vârstă și persoanele dezavantajate, precum și privind adecvarea transferurilor sociale. Programul național de reformă prevede elaborarea unei strategii operaționale pentru integrarea romilor (estimați a reprezenta 10 % din populație (3)), care să abordeze într-un plan unic și amplu multiplele bariere cu care se confruntă aceștia în domeniul ocupării forței de muncă, învățământului, sănătății și locuințelor.

| (17) | Eficiența redusă a serviciilor publice rămâne un obstacol în calea creșterii. În ciuda simplificărilor recente, reforma administrației nu a soluționat problema creșterii calității personalului sau a posturilor-cheie. În Bulgaria nivelul penetrării serviciilor în bandă largă fixă este foarte scăzut, de 14,9 %, fiind pe penultimul loc din UE, ceea ce limitează, de asemenea, utilizarea tuturor serviciilor furnizate pe cale electronică. |
| --- | --- |

(17)

Eficiența redusă a serviciilor publice rămâne un obstacol în calea creșterii. În ciuda simplificărilor recente, reforma administrației nu a soluționat problema creșterii calității personalului sau a posturilor-cheie. În Bulgaria nivelul penetrării serviciilor în bandă largă fixă este foarte scăzut, de 14,9 %, fiind pe penultimul loc din UE, ceea ce limitează, de asemenea, utilizarea tuturor serviciilor furnizate pe cale electronică.

| (18) | Rata neregulilor din cadrul procedurilor de achiziții publice atinge nivelul de 60 % din toate procedurile verificate și este chiar mai ridicată în cazul proiectelor mari de infrastructură publică, pentru care autoritățile au obligația de a efectua un control ex ante. Capacitatea Agenției Publice de Inspecții Financiare a fost redusă semnificativ în 2006, astfel că agenția a efectuat controale ex-post doar în cazul a 12 % din toate procedurile de achiziții publice în 2007-2009. Consiliul de miniștri a aprobat recent modificări ale legii privind achizițiile publice și ale legii privind inspecția finanțelor publice și le-a înaintat în procedura parlamentară. |
| --- | --- |

(18)

Rata neregulilor din cadrul procedurilor de achiziții publice atinge nivelul de 60 % din toate procedurile verificate și este chiar mai ridicată în cazul proiectelor mari de infrastructură publică, pentru care autoritățile au obligația de a efectua un control ex ante. Capacitatea Agenției Publice de Inspecții Financiare a fost redusă semnificativ în 2006, astfel că agenția a efectuat controale ex-post doar în cazul a 12 % din toate procedurile de achiziții publice în 2007-2009. Consiliul de miniștri a aprobat recent modificări ale legii privind achizițiile publice și ale legii privind inspecția finanțelor publice și le-a înaintat în procedura parlamentară.

| (19) | Intensitatea energetică a economiei Bulgariei este una dintre cele mai ridicate din UE. Un exemplu elocvent în acest sens se referă la încălzirea locuințelor, blocurile prost întreținute fiind responsabile de cea mai mare parte a acestei probleme. Modificările recente ale regulilor de eligibilitate creează posibilitatea utilizării fondurilor structurale UE pentru a sprijini investițiile în eficiența energetică. Au fost făcute puține investiții, iar veniturile obținute din taxele pe energie și pe transporturi au scăzut în raport cu PIB-ul și cu impozitele pe muncă, care sunt cu mult peste media UE. Accesul pe piața energiei este împiedicat de nivelul redus al concurenței și de mecanismele opace de stabilire a prețurilor. |
| --- | --- |

(19)

Intensitatea energetică a economiei Bulgariei este una dintre cele mai ridicate din UE. Un exemplu elocvent în acest sens se referă la încălzirea locuințelor, blocurile prost întreținute fiind responsabile de cea mai mare parte a acestei probleme. Modificările recente ale regulilor de eligibilitate creează posibilitatea utilizării fondurilor structurale UE pentru a sprijini investițiile în eficiența energetică. Au fost făcute puține investiții, iar veniturile obținute din taxele pe energie și pe transporturi au scăzut în raport cu PIB-ul și cu impozitele pe muncă, care sunt cu mult peste media UE. Accesul pe piața energiei este împiedicat de nivelul redus al concurenței și de mecanismele opace de stabilire a prețurilor.

| (20) | Bulgaria și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului euro plus. Din punct de vedere fiscal, angajamentele indică faptul că sustenabilitatea finanțelor publice va fi susținută de măsuri de reformă a sistemului de pensii, de acțiuni de asigurare a faptului că salariile în sectorul public se bazează pe performanță, de înghețarea pensiilor și a salariilor până în 2013 și de consolidarea cadrului bugetar intern, prin adoptarea unui pact de stabilitate financiară, care include reguli fiscale numerice cu caracter obligatoriu. Pentru a impulsiona ocuparea forței de muncă, se vor lua măsuri de reducere a ponderii muncii fără forme legale și de sporire a participării forței de muncă. Măsurile de competitivitate se axează pe reducerea sarcinilor administrative și pe creșterea e-guvernanței, pe îmbunătățirea accesului la educație și pe consolidarea performanțelor sistemului de învățământ. Angajamentele menționate anterior se referă la trei din cele patru domenii ale pactului, nefiind abordat sectorul financiar. Acestea reprezintă o continuare a agendei de reformă mai ample, prezentată în programul de convergență și în programul național de reformă, și accelerează proiectele de reformă în curs în domeniul guvernanței fiscale, al administrației publice și al educației. Angajamentele din cadrul Pactului euro plus au fost evaluate și au fost avute în vedere în recomandări. |
| --- | --- |

(20)

Bulgaria și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului euro plus. Din punct de vedere fiscal, angajamentele indică faptul că sustenabilitatea finanțelor publice va fi susținută de măsuri de reformă a sistemului de pensii, de acțiuni de asigurare a faptului că salariile în sectorul public se bazează pe performanță, de înghețarea pensiilor și a salariilor până în 2013 și de consolidarea cadrului bugetar intern, prin adoptarea unui pact de stabilitate financiară, care include reguli fiscale numerice cu caracter obligatoriu. Pentru a impulsiona ocuparea forței de muncă, se vor lua măsuri de reducere a ponderii muncii fără forme legale și de sporire a participării forței de muncă. Măsurile de competitivitate se axează pe reducerea sarcinilor administrative și pe creșterea e-guvernanței, pe îmbunătățirea accesului la educație și pe consolidarea performanțelor sistemului de învățământ. Angajamentele menționate anterior se referă la trei din cele patru domenii ale pactului, nefiind abordat sectorul financiar. Acestea reprezintă o continuare a agendei de reformă mai ample, prezentată în programul de convergență și în programul național de reformă, și accelerează proiectele de reformă în curs în domeniul guvernanței fiscale, al administrației publice și al educației. Angajamentele din cadrul Pactului euro plus au fost evaluate și au fost avute în vedere în recomandări.

| (21) | Comisia a evaluat programul de convergență și programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în ceea ce privește Pactul euro plus. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Bulgaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE pentru deciziile naționale viitoare. Comisia consideră că după efectuarea, în 2010, a unei ajustări bugetare considerabile și prioritare, ar trebui implementate planurile de consolidare bugetară pentru 2011 conform prevederilor și ar trebui luate măsuri pentru ca deficitul să scadă sub valoarea de referință de 3 %, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2010. Actualizarea nu prezintă suficiente detalii privind măsurile bugetare planificate pentru a atinge, în 2012-2014, obiectivele fiscale stabilite și ar fi putut fi asigurat un progres mai rapid către atingerea obiectivului pe termen mediu ales. Consolidarea cadrului bugetar intern va întări disciplina fiscală și va oferi predictibilitate și credibilitate politicii guvernului pe termen mediu. Ar trebui întreprinse măsuri suplimentare și pentru a consolida competitivitatea, a ajuta cetățenii să găsească un loc de muncă, a proteja grupurile cele mai vulnerabile care se confruntă cu multiple bariere, a consolida capacitatea administrației publice și a autorităților de reglementare, a spori utilizarea eficientă a resurselor, precum și pentru a crea mai multe oportunități pentru investiții și creștere. |
| --- | --- |

(21)

Comisia a evaluat programul de convergență și programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în ceea ce privește Pactul euro plus. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Bulgaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE pentru deciziile naționale viitoare. Comisia consideră că după efectuarea, în 2010, a unei ajustări bugetare considerabile și prioritare, ar trebui implementate planurile de consolidare bugetară pentru 2011 conform prevederilor și ar trebui luate măsuri pentru ca deficitul să scadă sub valoarea de referință de 3 %, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2010. Actualizarea nu prezintă suficiente detalii privind măsurile bugetare planificate pentru a atinge, în 2012-2014, obiectivele fiscale stabilite și ar fi putut fi asigurat un progres mai rapid către atingerea obiectivului pe termen mediu ales. Consolidarea cadrului bugetar intern va întări disciplina fiscală și va oferi predictibilitate și credibilitate politicii guvernului pe termen mediu. Ar trebui întreprinse măsuri suplimentare și pentru a consolida competitivitatea, a ajuta cetățenii să găsească un loc de muncă, a proteja grupurile cele mai vulnerabile care se confruntă cu multiple bariere, a consolida capacitatea administrației publice și a autorităților de reglementare, a spori utilizarea eficientă a resurselor, precum și pentru a crea mai multe oportunități pentru investiții și creștere.

| (22) | În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 2 iunie 2010 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a programului de convergență prezentat de Bulgaria și avizul (4) său se reflectă în special în recomandările de la punctele 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat programul național de reformă prezentat de Bulgaria, |
| --- | --- |

(22)

În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 2 iunie 2010 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a programului de convergență prezentat de Bulgaria și avizul (4) său se reflectă în special în recomandările de la punctele 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat programul național de reformă prezentat de Bulgaria,

RECOMANDĂ ca Bulgaria să întreprindă acțiuni în perioada 2011-2012, astfel încât:

| 1. | Să continue execuția eficace a bugetului, astfel încât în 2011 să corecteze deficitul excesiv, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2010 din cadrul procedurii de deficit excesiv. Să specifice măsurile care stau la baza strategiei bugetare pentru 2012-2014. Să profite de redresarea economică pentru a asigura progresul corespunzător către obiectivul pe termen mediu, în primul rând prin menținerea unui control strâns al creșterii cheltuielilor, acordând totodată prioritate cheltuielilor publice care stimulează creșterea. |
| --- | --- |

1.

Să continue execuția eficace a bugetului, astfel încât în 2011 să corecteze deficitul excesiv, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2010 din cadrul procedurii de deficit excesiv. Să specifice măsurile care stau la baza strategiei bugetare pentru 2012-2014. Să profite de redresarea economică pentru a asigura progresul corespunzător către obiectivul pe termen mediu, în primul rând prin menținerea unui control strâns al creșterii cheltuielilor, acordând totodată prioritate cheltuielilor publice care stimulează creșterea.

| 2. | Să ia măsuri suplimentare în vederea îmbunătățirii predictibilității planificării bugetare și a controlului execuției, inclusiv pe bază de angajamente, în special prin consolidarea guvernanței fiscale. În acest sens, să elaboreze și să instituie norme fiscale cu caracter obligatoriu și un cadru bugetar pe termen mediu bine definit care să asigure transparența la toate nivelurile guvernamentale. |
| --- | --- |

2.

Să ia măsuri suplimentare în vederea îmbunătățirii predictibilității planificării bugetare și a controlului execuției, inclusiv pe bază de angajamente, în special prin consolidarea guvernanței fiscale. În acest sens, să elaboreze și să instituie norme fiscale cu caracter obligatoriu și un cadru bugetar pe termen mediu bine definit care să asigure transparența la toate nivelurile guvernamentale.

| 3. | Să pună în aplicare măsurile convenite cu partenerii sociali în cadrul reformei în curs a sistemului de pensii, să accelereze unele măsuri-cheie care ar ajuta la creșterea vârstei efective de pensionare și la reducerea pensionărilor anticipate, ca de exemplu prin sporirea graduală a perioadei de cotizare la asigurarea socială, și să consolideze politicile prin care lucrătorii mai în vârstă sunt ajutați să fie activi profesional o perioadă mai lungă. |
| --- | --- |

3.

Să pună în aplicare măsurile convenite cu partenerii sociali în cadrul reformei în curs a sistemului de pensii, să accelereze unele măsuri-cheie care ar ajuta la creșterea vârstei efective de pensionare și la reducerea pensionărilor anticipate, ca de exemplu prin sporirea graduală a perioadei de cotizare la asigurarea socială, și să consolideze politicile prin care lucrătorii mai în vârstă sunt ajutați să fie activi profesional o perioadă mai lungă.

| 4. | Să promoveze, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, politici de asigurare a faptului că creșterea salarială reflectă mai bine evoluțiile în materie de productivitate și sprijină competitivitatea, acordând totodată atenție convergenței actuale. |
| --- | --- |

4.

Să promoveze, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, politici de asigurare a faptului că creșterea salarială reflectă mai bine evoluțiile în materie de productivitate și sprijină competitivitatea, acordând totodată atenție convergenței actuale.

| 5. | Să întreprindă măsuri în vederea abordării provocării pe care o reprezintă combaterea sărăciei și promovarea incluziunii sociale, în special în cazurile grupurilor vulnerabile care se confruntă cu bariere multiple. Să ia măsuri de modernizare a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, pentru a consolida capacitatea acestora de a corela tipurile de competențe cu cererea de pe piața forței de muncă, și prin acordarea de sprijin în principal tinerilor slab calificați. Să înregistreze progrese în privința reformei învățământului prin adoptarea unei legi privind învățământul preșcolar și școlar și a unei noi legi privind învățământul superior până la mijlocul anului 2012. |
| --- | --- |

5.

Să întreprindă măsuri în vederea abordării provocării pe care o reprezintă combaterea sărăciei și promovarea incluziunii sociale, în special în cazurile grupurilor vulnerabile care se confruntă cu bariere multiple. Să ia măsuri de modernizare a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, pentru a consolida capacitatea acestora de a corela tipurile de competențe cu cererea de pe piața forței de muncă, și prin acordarea de sprijin în principal tinerilor slab calificați. Să înregistreze progrese în privința reformei învățământului prin adoptarea unei legi privind învățământul preșcolar și școlar și a unei noi legi privind învățământul superior până la mijlocul anului 2012.

| 6. | Să își intensifice eforturile de consolidare a capacității administrative în funcțiile publice cheie și în cadrul autorităților de reglementare, pentru ca serviciile publice să dea dovadă de mai multă eficacitate atunci când răspund nevoilor cetățenilor și ale întreprinderilor, să introducă și să pună în aplicare în mod efectiv măsuri de verificare a procedurilor de achiziții publice pe baza evaluării riscurilor și să consolideze capacitatea autorităților de a preveni și a sancționa neregulile, pentru a îmbunătăți calitatea și eficacitatea utilizării fondurilor publice. |
| --- | --- |

6.

Să își intensifice eforturile de consolidare a capacității administrative în funcțiile publice cheie și în cadrul autorităților de reglementare, pentru ca serviciile publice să dea dovadă de mai multă eficacitate atunci când răspund nevoilor cetățenilor și ale întreprinderilor, să introducă și să pună în aplicare în mod efectiv măsuri de verificare a procedurilor de achiziții publice pe baza evaluării riscurilor și să consolideze capacitatea autorităților de a preveni și a sancționa neregulile, pentru a îmbunătăți calitatea și eficacitatea utilizării fondurilor publice.

| 7. | Să elimine barierele din calea intrării pe piață, aranjamentele privind profiturile garantate și controlul prețurilor și să asigure independența totală a autorității bulgare de reglementare în domeniul energiei, pentru a deschide piața electricității și a gazului unei concurențe mai mari. Să introducă stimulente pentru îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor. |
| --- | --- |

7.

Să elimine barierele din calea intrării pe piață, aranjamentele privind profiturile garantate și controlul prețurilor și să asigure independența totală a autorității bulgare de reglementare în domeniul energiei, pentru a deschide piața electricității și a gazului unei concurențe mai mari. Să introducă stimulente pentru îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Potrivit estimărilor Consiliului Europei.

3

(4)  Prevăzut la articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

4

---

| 15.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 209/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 209/10

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă din 2011 al Ungariei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2011-2015

2011/C 209/03

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind Orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate la elaborarea politicilor economice și de ocupare a forței de muncă la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind Orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate la elaborarea politicilor economice și de ocupare a forței de muncă la nivel național.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima Analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima Analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în concordanță cu concluziile Consiliului din 15 februarie 2011 și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin intermediul reformelor pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în concordanță cu concluziile Consiliului din 15 februarie 2011 și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin intermediul reformelor pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 15 aprilie 2011, Ungaria și-a prezentat Programul de convergență actualizat în 2011, care vizează perioada 2011-2015, precum și Programul național de reformă din 2011. Cele două programe au fost evaluate în același timp, pentru a ține seama de legăturile dintre ele. |
| --- | --- |

(5)

La 15 aprilie 2011, Ungaria și-a prezentat Programul de convergență actualizat în 2011, care vizează perioada 2011-2015, precum și Programul național de reformă din 2011. Cele două programe au fost evaluate în același timp, pentru a ține seama de legăturile dintre ele.

| (6) | Ungaria a fost grav afectată de criza din toamna anului 2008, țara pierzând accesul la finanțare de pe piață. Pentru a depăși aceste dificultăți, Ungaria a pus în aplicare un program de ajustare care s-a concentrat, în principal, pe consolidarea bugetară și pe supravegherea sectorului financiar, și a fost sprijinită prin asistență financiară oferită de UE și de FMI. În acest context, țara și-a recăpătat accesul pe piață în primăvara anului 2009, iar economia a ieșit din recesiune: după o contracție de 6,7 % în 2009, PIB-ul a crescut cu 1,2 % în 2010, sprijinit de creșterea exporturilor. În același timp, șomajul a crescut în continuare atingând nivelul de peste 11 %, față de nivelul dinainte de criză care se situa sub 8 %. În al doilea semestru al anului 2010, guvernul a anunțat reduceri semnificative ale impozitelor și taxelor care urmează să fie puse în aplicare în perioada 2010-2013. Pentru a limita deteriorarea bugetară, a introdus, în paralel, taxe excepționale și a luat măsuri suplimentare de reducere a cheltuielilor, cu caracter permanent. De asemenea, decizia de a elimina pilonul de pensii private obligatorii a generat venituri atât permanente, cât și punctuale. Cu toate că măsurile respective au făcut posibilă în 2010 limitarea derapajelor la 0,4 % din PIB, peste ținta de deficit de 3,8 % din PIB și va conduce la un excedent în 2011, poziția de bază s-a deteriorat semnificativ. În acest context și în vederea consolidării potențialului de creștere economică, guvernul a anunțat un program de reforme structurale în martie 2011 și a adoptat măsuri suplimentare de consolidare. |
| --- | --- |

(6)

Ungaria a fost grav afectată de criza din toamna anului 2008, țara pierzând accesul la finanțare de pe piață. Pentru a depăși aceste dificultăți, Ungaria a pus în aplicare un program de ajustare care s-a concentrat, în principal, pe consolidarea bugetară și pe supravegherea sectorului financiar, și a fost sprijinită prin asistență financiară oferită de UE și de FMI. În acest context, țara și-a recăpătat accesul pe piață în primăvara anului 2009, iar economia a ieșit din recesiune: după o contracție de 6,7 % în 2009, PIB-ul a crescut cu 1,2 % în 2010, sprijinit de creșterea exporturilor. În același timp, șomajul a crescut în continuare atingând nivelul de peste 11 %, față de nivelul dinainte de criză care se situa sub 8 %. În al doilea semestru al anului 2010, guvernul a anunțat reduceri semnificative ale impozitelor și taxelor care urmează să fie puse în aplicare în perioada 2010-2013. Pentru a limita deteriorarea bugetară, a introdus, în paralel, taxe excepționale și a luat măsuri suplimentare de reducere a cheltuielilor, cu caracter permanent. De asemenea, decizia de a elimina pilonul de pensii private obligatorii a generat venituri atât permanente, cât și punctuale. Cu toate că măsurile respective au făcut posibilă în 2010 limitarea derapajelor la 0,4 % din PIB, peste ținta de deficit de 3,8 % din PIB și va conduce la un excedent în 2011, poziția de bază s-a deteriorat semnificativ. În acest context și în vederea consolidării potențialului de creștere economică, guvernul a anunțat un program de reforme structurale în martie 2011 și a adoptat măsuri suplimentare de consolidare.

| (7) | Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a Programului de convergență actualizat, Consiliul consideră că, având în vedere previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2011, scenariul macroeconomic pe care se bazează previziunile bugetare este ușor favorabil, în special în ceea ce privește evoluția cererii interne. Actualizarea vizează corectarea deficitului excesiv până în 2011, termen stabilit de Consiliu, care să fie obținut printr-un excedent de 2 % din PIB, datorită unor venituri punctuale excepționale provenite din activele cu titlu de pensii. Bugetul ar ajunge la un deficit de 2,5 % din PIB în 2012 și, ulterior, ar scădea treptat până la 1,5 % din PIB în 2015, în principal, pe baza reducerii cheltuielilor. Actualizarea confirmă obiectivul pe termen mediu al țării (OTM) pentru poziția bugetară în termeni structurali, respectiv un deficit de 1,5 % din PIB. Se estimează că strategia de consolidare va reduce deficitul bugetar într-o manieră structurală și va înscrie datoria pe o traiectorie descendentă pentru a ajunge la 64 % din PIB până în 2015. Cu toate acestea, strategia pare a fi concentrată mai degrabă spre sfârșitul perioadei, îmbunătățirea structurală începând abia din 2012, în timp ce deteriorarea structurală cumulată, de peste 3 % din PIB pentru 2010 și 2011, nu este conformă cu recomandarea Consiliului din iulie 2009 prin care solicita Ungariei să realizeze o ajustare structurală de cel puțin 0,5 % din PIB. Previziunile din primăvară indică un deficit de 3,3 % din PIB în 2012, fapt care presupune unele riscuri de punere în aplicare de 0,5 % din PIB; pe această bază, nu se poate exclude posibilitatea ca pragul să fie încălcat din nou în acel an, cu excepția cazului în care se iau măsuri suplimentare. În plus, evoluția prevăzută a deficitului structural, astfel cum a fost recalculat de către Comisie, nu prevede ajustările necesare care ar asigura îndeplinirea OTM până la sfârșitul perioadei programului de convergență. În special, nu există o ajustare structurală suplimentară după 2013, cu toate că marja OTM este redusă.
  În sfârșit, eliminarea pilonului de pensii obligatorii private a generat venituri atât permanente, cât și punctuale, dar crește, în același timp, datoriile pe termen lung. Deteriorarea consecutivă eventuală a sustenabilității bugetare pe termen lung, având în vedere faptul că activele cu titlu de pensii sunt parțial utilizate pentru a finanța cheltuielile curente, este parțial compensată prin mai multe măsuri anunțate referitoare la sistemul de pensii în cadrul programului de reformă structurală (de exemplu, schimbările de parametrii deja parțial implementate în sectorul public). Potrivit celei mai recente evaluări de către Comisie, riscurile legate de sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie de nivel mediu. |
| --- | --- |

(7)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a Programului de convergență actualizat, Consiliul consideră că, având în vedere previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2011, scenariul macroeconomic pe care se bazează previziunile bugetare este ușor favorabil, în special în ceea ce privește evoluția cererii interne. Actualizarea vizează corectarea deficitului excesiv până în 2011, termen stabilit de Consiliu, care să fie obținut printr-un excedent de 2 % din PIB, datorită unor venituri punctuale excepționale provenite din activele cu titlu de pensii. Bugetul ar ajunge la un deficit de 2,5 % din PIB în 2012 și, ulterior, ar scădea treptat până la 1,5 % din PIB în 2015, în principal, pe baza reducerii cheltuielilor. Actualizarea confirmă obiectivul pe termen mediu al țării (OTM) pentru poziția bugetară în termeni structurali, respectiv un deficit de 1,5 % din PIB. Se estimează că strategia de consolidare va reduce deficitul bugetar într-o manieră structurală și va înscrie datoria pe o traiectorie descendentă pentru a ajunge la 64 % din PIB până în 2015. Cu toate acestea, strategia pare a fi concentrată mai degrabă spre sfârșitul perioadei, îmbunătățirea structurală începând abia din 2012, în timp ce deteriorarea structurală cumulată, de peste 3 % din PIB pentru 2010 și 2011, nu este conformă cu recomandarea Consiliului din iulie 2009 prin care solicita Ungariei să realizeze o ajustare structurală de cel puțin 0,5 % din PIB. Previziunile din primăvară indică un deficit de 3,3 % din PIB în 2012, fapt care presupune unele riscuri de punere în aplicare de 0,5 % din PIB; pe această bază, nu se poate exclude posibilitatea ca pragul să fie încălcat din nou în acel an, cu excepția cazului în care se iau măsuri suplimentare. În plus, evoluția prevăzută a deficitului structural, astfel cum a fost recalculat de către Comisie, nu prevede ajustările necesare care ar asigura îndeplinirea OTM până la sfârșitul perioadei programului de convergență. În special, nu există o ajustare structurală suplimentară după 2013, cu toate că marja OTM este redusă.

În sfârșit, eliminarea pilonului de pensii obligatorii private a generat venituri atât permanente, cât și punctuale, dar crește, în același timp, datoriile pe termen lung. Deteriorarea consecutivă eventuală a sustenabilității bugetare pe termen lung, având în vedere faptul că activele cu titlu de pensii sunt parțial utilizate pentru a finanța cheltuielile curente, este parțial compensată prin mai multe măsuri anunțate referitoare la sistemul de pensii în cadrul programului de reformă structurală (de exemplu, schimbările de parametrii deja parțial implementate în sectorul public). Potrivit celei mai recente evaluări de către Comisie, riscurile legate de sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie de nivel mediu.

| (8) | Consolidarea bugetară reprezintă, în continuare, o provocare majoră. Fără o punere în aplicare riguroasă a măsurilor anunțate și a unor măsuri suplimentare de natură structurală necesare, nu se poate asigura că deficitul excesiv este corectat în mod viabil și că se înregistrează progrese adecvate în vederea atingerii OTM. Mai mult, consolidarea bugetară va contribui, de asemenea, la înscrierea reducerii datoriei pe o traiectorie descendentă în mod corespunzător și la îmbunătățirea sustenabilității pe termen lung pentru care se pare că există un risc mediu. Utilizarea integrală a veniturilor excepționale ar putea sprijini accelerarea consolidării bugetare. În acest context, rapoartele bianuale ale autorităților, referitoare la progresele înregistrate în ceea ce privește procedura de deficit excesiv, vor constitui un instrument util pentru monitorizarea îndeaproape a progreselor privind consolidarea bugetară. |
| --- | --- |

(8)

Consolidarea bugetară reprezintă, în continuare, o provocare majoră. Fără o punere în aplicare riguroasă a măsurilor anunțate și a unor măsuri suplimentare de natură structurală necesare, nu se poate asigura că deficitul excesiv este corectat în mod viabil și că se înregistrează progrese adecvate în vederea atingerii OTM. Mai mult, consolidarea bugetară va contribui, de asemenea, la înscrierea reducerii datoriei pe o traiectorie descendentă în mod corespunzător și la îmbunătățirea sustenabilității pe termen lung pentru care se pare că există un risc mediu. Utilizarea integrală a veniturilor excepționale ar putea sprijini accelerarea consolidării bugetare. În acest context, rapoartele bianuale ale autorităților, referitoare la progresele înregistrate în ceea ce privește procedura de deficit excesiv, vor constitui un instrument util pentru monitorizarea îndeaproape a progreselor privind consolidarea bugetară.

| (9) | Constituția adoptată recent instituie un mecanism constituțional de limitare a datoriei la 50 % din PIB și oferă Consiliului fiscal un drept de veto asupra bugetului anual, ceea ce ar putea constitui un prim pas în vederea îmbunătățirii cadrului bugetar. Cu toate acestea, detaliile importante vor fi precizate doar în legislația principală ulterioară (de exemplu, care vor fi regulile numerice temporare până când rata datoriei scade la 50 %, interpretarea exactă a clauzei derogatorii). Impunerea unui plafon nominal pentru datorie în cazul în care se utilizează ca un instrument cu scopuri multiple ar putea, ceteris paribus, conduce la o orientare fiscală prociclică. În plus, sfera reînnoită de competențe ale organismului fiscal este relativ restrânsă (limitată la elaborarea unui aviz cu privire la proiectul de buget, deși beneficiază de un drept de veto) și nu acoperă întregul ciclu bugetar (de exemplu, prin evaluări în timp util ale politicilor noi care au implicații bugetare importante). În cele din urmă, alte aspecte ale guvernanței fiscale, precum orientarea pe termen mediu a politicii fiscale și problema transparenței, necesită încă clarificări. |
| --- | --- |

(9)

Constituția adoptată recent instituie un mecanism constituțional de limitare a datoriei la 50 % din PIB și oferă Consiliului fiscal un drept de veto asupra bugetului anual, ceea ce ar putea constitui un prim pas în vederea îmbunătățirii cadrului bugetar. Cu toate acestea, detaliile importante vor fi precizate doar în legislația principală ulterioară (de exemplu, care vor fi regulile numerice temporare până când rata datoriei scade la 50 %, interpretarea exactă a clauzei derogatorii). Impunerea unui plafon nominal pentru datorie în cazul în care se utilizează ca un instrument cu scopuri multiple ar putea, ceteris paribus, conduce la o orientare fiscală prociclică. În plus, sfera reînnoită de competențe ale organismului fiscal este relativ restrânsă (limitată la elaborarea unui aviz cu privire la proiectul de buget, deși beneficiază de un drept de veto) și nu acoperă întregul ciclu bugetar (de exemplu, prin evaluări în timp util ale politicilor noi care au implicații bugetare importante). În cele din urmă, alte aspecte ale guvernanței fiscale, precum orientarea pe termen mediu a politicii fiscale și problema transparenței, necesită încă clarificări.

| (10) | Rata de ocupare a forței de muncă este printre cele mai mici la nivelul UE (60,4 %). Rata de ocupare a femeilor este, de asemenea, scăzută (55 %), în timp ce diferența dintre rata de ocupare a femeilor fără copii și rata de ocupare a femeilor cu copii cu vârsta de până la 6 ani se situează pe locul doi între ratele cele mai mari din UE (33,6 puncte procentuale, în comparație cu media din UE care este de 12,1 puncte procentuale). Există deficiențe în ce privește capacitatea serviciilor de îngrijire în centre de zi existente în Ungaria, furnizarea acestora fiind insuficientă mai ales în afara orașelor mari și în regiunile cu șomaj foarte ridicat. Îmbunătățirea furnizării de servicii de îngrijire în centre de zi ar fi o măsură importantă pentru a facilita participarea ambilor părinți ca forță de muncă. |
| --- | --- |

(10)

Rata de ocupare a forței de muncă este printre cele mai mici la nivelul UE (60,4 %). Rata de ocupare a femeilor este, de asemenea, scăzută (55 %), în timp ce diferența dintre rata de ocupare a femeilor fără copii și rata de ocupare a femeilor cu copii cu vârsta de până la 6 ani se situează pe locul doi între ratele cele mai mari din UE (33,6 puncte procentuale, în comparație cu media din UE care este de 12,1 puncte procentuale). Există deficiențe în ce privește capacitatea serviciilor de îngrijire în centre de zi existente în Ungaria, furnizarea acestora fiind insuficientă mai ales în afara orașelor mari și în regiunile cu șomaj foarte ridicat. Îmbunătățirea furnizării de servicii de îngrijire în centre de zi ar fi o măsură importantă pentru a facilita participarea ambilor părinți ca forță de muncă.

| (11) | Ungaria a avut o sarcină fiscală relativ ridicată asupra veniturilor salariale. Noul sistem de impozitare a veniturilor personale soluționează parțial efectele negative ale acesteia asupra ocupării forței de muncă, în special pentru persoanele cu venit sub cel mediu și/sau pentru cele cu copii, urmărind astfel să rezolve cele mai urgente aspecte de competitivitate și demografice. Cu toate că nivelul impozitării a fost redus, sarcina fiscală pentru persoanele cu venituri reduse, fără copii, a crescut de fapt, dacă se ia în considerare eliminarea treptată a creditelor pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(11)

Ungaria a avut o sarcină fiscală relativ ridicată asupra veniturilor salariale. Noul sistem de impozitare a veniturilor personale soluționează parțial efectele negative ale acesteia asupra ocupării forței de muncă, în special pentru persoanele cu venit sub cel mediu și/sau pentru cele cu copii, urmărind astfel să rezolve cele mai urgente aspecte de competitivitate și demografice. Cu toate că nivelul impozitării a fost redus, sarcina fiscală pentru persoanele cu venituri reduse, fără copii, a crescut de fapt, dacă se ia în considerare eliminarea treptată a creditelor pentru ocuparea forței de muncă.

| (12) | Serviciile publice pentru ocuparea forței de muncă (SPOFM) au de suferit din cauza capacității administrative insuficiente, iar injecțiile anterioare de fonduri nu au îmbunătățit considerabil eficiența serviciilor în ceea ce privește integrarea șomerilor pe piața muncii. Finanțarea programelor de ocupare a forței de muncă nu este corelată suficient cu rezultatele acestora, în special în cazul măsurilor finanțate la nivel național. Recent s-a anunțat reducerea duratei prestațiilor de șomaj, ajungând la unul dintre cele mai scăzute niveluri din UE. Impactul acestei măsuri asupra pieței muncii trebuie să fie evaluat, în special pentru a se determina eficacitatea acesteia în ceea ce privește creșterea participării la forța de muncă. |
| --- | --- |

(12)

Serviciile publice pentru ocuparea forței de muncă (SPOFM) au de suferit din cauza capacității administrative insuficiente, iar injecțiile anterioare de fonduri nu au îmbunătățit considerabil eficiența serviciilor în ceea ce privește integrarea șomerilor pe piața muncii. Finanțarea programelor de ocupare a forței de muncă nu este corelată suficient cu rezultatele acestora, în special în cazul măsurilor finanțate la nivel național. Recent s-a anunțat reducerea duratei prestațiilor de șomaj, ajungând la unul dintre cele mai scăzute niveluri din UE. Impactul acestei măsuri asupra pieței muncii trebuie să fie evaluat, în special pentru a se determina eficacitatea acesteia în ceea ce privește creșterea participării la forța de muncă.

| (13) | Sărăcia și factorii adiacenți, precum lipsa unui loc de muncă sau nivelurile scăzute de educație, continuă să afecteze unele grupuri defavorizate, în special romii, în mod disproporționat. Rata de ocupare în rândul forței de muncă slab calificate este deosebit de scăzută (36,8 %, comparativ cu media europeană, respectiv 53,4 %), în special în rândul bărbaților. Potrivit estimărilor, 70 % din populația romă trăiește sub pragul sărăciei. Ce mai mulți dintre aceștia trăiesc în regiuni defavorizate, cu acces redus la oportunitățile de pe piața muncii și la servicii publice. |
| --- | --- |

(13)

Sărăcia și factorii adiacenți, precum lipsa unui loc de muncă sau nivelurile scăzute de educație, continuă să afecteze unele grupuri defavorizate, în special romii, în mod disproporționat. Rata de ocupare în rândul forței de muncă slab calificate este deosebit de scăzută (36,8 %, comparativ cu media europeană, respectiv 53,4 %), în special în rândul bărbaților. Potrivit estimărilor, 70 % din populația romă trăiește sub pragul sărăciei. Ce mai mulți dintre aceștia trăiesc în regiuni defavorizate, cu acces redus la oportunitățile de pe piața muncii și la servicii publice.

| (14) | Complexitatea cadrului de reglementare, o sarcină administrativă ridicată, precum și responsabilitatea și transparența limitate în administrația publică au constituit piedici pentru activitatea IMM-urilor. Accesul IMM-urilor la finanțare în faze incipiente a fost mai mic decât media la nivelul UE. Programul național de reformă include câteva măsuri de reducere a sarcinilor administrative și de ameliorare a mediului de afaceri în general. Rolul mecanismelor de finanțare nebancare este mai mic în comparație cu celelalte țări europene. Eficacitatea programelor anterioare de sprijinire a sectorului nu a fost evaluată în mod sistematic. |
| --- | --- |

(14)

Complexitatea cadrului de reglementare, o sarcină administrativă ridicată, precum și responsabilitatea și transparența limitate în administrația publică au constituit piedici pentru activitatea IMM-urilor. Accesul IMM-urilor la finanțare în faze incipiente a fost mai mic decât media la nivelul UE. Programul național de reformă include câteva măsuri de reducere a sarcinilor administrative și de ameliorare a mediului de afaceri în general. Rolul mecanismelor de finanțare nebancare este mai mic în comparație cu celelalte țări europene. Eficacitatea programelor anterioare de sprijinire a sectorului nu a fost evaluată în mod sistematic.

| (15) | Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă pentru Ungaria și a ținut, de asemenea, cont de intenția guvernului de a urma îndeaproape Pactul Euro Plus. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Ungaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene, prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Comisia consideră că strategia de ajustare bugetară este bazată în principal pe cheltuieli și că termenul de 2011 stabilit de Consiliu pentru a aduce deficitul sub pragul de 3 % din PIB este respectat numai datorită veniturilor punctuale semnificative provenite în special din activele cu titlu de pensii și că îmbunătățirea structurală va începe numai în 2012. Ținând seama de riscurile întâmpinate în punerea în aplicare, nu se poate exclude posibilitatea ca pragul să fie încălcat din nou în acel an, cu excepția cazului în care se iau măsuri suplimentare. Mai mult, pe termen lung, Programul de convergență, astfel cum a fost recalculat de către Comisie, nu asigură obținerea de progrese suplimentare în vederea atingerii OTM, cu toate că marja este redusă. Măsurile suplimentare de creștere a participării pe piața muncii și de modernizare a serviciilor de ocupare a forței de muncă ar contribui la sporirea oportunităților de ocupare a unui loc de muncă. Reducerile în continuare ale sarcinilor administrative ar contribui la îmbunătățirea mediului de afaceri și la dezvoltarea IMM-urilor. |
| --- | --- |

(15)

Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă pentru Ungaria și a ținut, de asemenea, cont de intenția guvernului de a urma îndeaproape Pactul Euro Plus. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Ungaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene, prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Comisia consideră că strategia de ajustare bugetară este bazată în principal pe cheltuieli și că termenul de 2011 stabilit de Consiliu pentru a aduce deficitul sub pragul de 3 % din PIB este respectat numai datorită veniturilor punctuale semnificative provenite în special din activele cu titlu de pensii și că îmbunătățirea structurală va începe numai în 2012. Ținând seama de riscurile întâmpinate în punerea în aplicare, nu se poate exclude posibilitatea ca pragul să fie încălcat din nou în acel an, cu excepția cazului în care se iau măsuri suplimentare. Mai mult, pe termen lung, Programul de convergență, astfel cum a fost recalculat de către Comisie, nu asigură obținerea de progrese suplimentare în vederea atingerii OTM, cu toate că marja este redusă. Măsurile suplimentare de creștere a participării pe piața muncii și de modernizare a serviciilor de ocupare a forței de muncă ar contribui la sporirea oportunităților de ocupare a unui loc de muncă. Reducerile în continuare ale sarcinilor administrative ar contribui la îmbunătățirea mediului de afaceri și la dezvoltarea IMM-urilor.

| (16) | În considerarea prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 elaborată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a Programului de convergență al Ungariei și avizul său (3) se regăsește în special în recomandările sale de la punctele 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Ungariei, |
| --- | --- |

(16)

În considerarea prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 elaborată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a Programului de convergență al Ungariei și avizul său (3) se regăsește în special în recomandările sale de la punctele 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Ungariei,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2011-2012, Ungaria să întreprindă acțiuni, astfel încât:

| 1. | Să consolideze efortul bugetar pentru a se conforma recomandării Consiliului de a corecta de o manieră sustenabilă deficitul excesiv, printre altele evitând deteriorarea structurală în 2011 implicită în excedentul bugetar prevăzut, de 2 % din PIB, și să asigure menținerea în condiții sigure a deficitului sub pragul de 3 % din PIB, în 2012 și ulterior, contribuind la reducerea ratei ridicate a datoriei publice. Să pună pe deplin în aplicare măsurile fiscale anunțate și să adopte măsurile fiscale suplimentare permanente necesare cel mai târziu în bugetul pe 2012, pentru a garanta obiectivele bugetare pentru anul respectiv. Bugetul pentru 2012 ar trebui de asemenea să identifice măsuri suplimentare în vederea atingerii obiectivului pentru 2013 din Programul de convergență. Să asigure realizarea de progrese în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu (OTM), cu cel puțin 0,5 % din PIB anual, până la atingerea OTM și să utilizeze veniturile excepționale eventuale pentru accelerarea consolidării bugetare. |
| --- | --- |

1.

Să consolideze efortul bugetar pentru a se conforma recomandării Consiliului de a corecta de o manieră sustenabilă deficitul excesiv, printre altele evitând deteriorarea structurală în 2011 implicită în excedentul bugetar prevăzut, de 2 % din PIB, și să asigure menținerea în condiții sigure a deficitului sub pragul de 3 % din PIB, în 2012 și ulterior, contribuind la reducerea ratei ridicate a datoriei publice. Să pună pe deplin în aplicare măsurile fiscale anunțate și să adopte măsurile fiscale suplimentare permanente necesare cel mai târziu în bugetul pe 2012, pentru a garanta obiectivele bugetare pentru anul respectiv. Bugetul pentru 2012 ar trebui de asemenea să identifice măsuri suplimentare în vederea atingerii obiectivului pentru 2013 din Programul de convergență. Să asigure realizarea de progrese în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu (OTM), cu cel puțin 0,5 % din PIB anual, până la atingerea OTM și să utilizeze veniturile excepționale eventuale pentru accelerarea consolidării bugetare.

| 2. | Să adopte și să pună în aplicare reglementări care să precizeze aspectele operaționale ale noului cadru constituțional de guvernanță fiscală, inclusiv, printre altele, normele numerice care vor fi puse în aplicare la nivel central și local până când rata datoriei scade sub 50 % din PIB. În ceea ce privește cadrul fiscal, să pună în aplicare și să consolideze planificarea fiscală multianuală și să îmbunătățească transparența finanțelor publice, precum și să extindă sfera de competență a Consiliului fiscal. |
| --- | --- |

2.

Să adopte și să pună în aplicare reglementări care să precizeze aspectele operaționale ale noului cadru constituțional de guvernanță fiscală, inclusiv, printre altele, normele numerice care vor fi puse în aplicare la nivel central și local până când rata datoriei scade sub 50 % din PIB. În ceea ce privește cadrul fiscal, să pună în aplicare și să consolideze planificarea fiscală multianuală și să îmbunătățească transparența finanțelor publice, precum și să extindă sfera de competență a Consiliului fiscal.

| 3. | Să consolideze participarea pe piața muncii prin reducerea impactului reformei fiscale asupra persoanelor cu venituri salariale scăzute, într-un mod care să nu afecteze bugetul. Să consolideze măsurile de încurajare a participării femeilor pe piața muncii prin extinderea serviciilor de îngrijire a copiilor și a unităților de învățământ preșcolar. |
| --- | --- |

3.

Să consolideze participarea pe piața muncii prin reducerea impactului reformei fiscale asupra persoanelor cu venituri salariale scăzute, într-un mod care să nu afecteze bugetul. Să consolideze măsurile de încurajare a participării femeilor pe piața muncii prin extinderea serviciilor de îngrijire a copiilor și a unităților de învățământ preșcolar.

| 4. | Să întreprindă acțiuni în vederea consolidării capacității serviciului public de ocupare a forței de muncă și a altor furnizori de a crește calitatea și eficacitatea cursurilor de formare, a asistenței acordate în vederea găsirii unui loc de muncă și a serviciilor individualizate. Să consolideze măsurile active pe piața muncii care oferă rezultate pozitive dovedite. Prin consultare cu părțile interesate, să introducă programe specifice pentru persoanele slab calificate și pentru alte grupuri deosebit de defavorizate. |
| --- | --- |

4.

Să întreprindă acțiuni în vederea consolidării capacității serviciului public de ocupare a forței de muncă și a altor furnizori de a crește calitatea și eficacitatea cursurilor de formare, a asistenței acordate în vederea găsirii unui loc de muncă și a serviciilor individualizate. Să consolideze măsurile active pe piața muncii care oferă rezultate pozitive dovedite. Prin consultare cu părțile interesate, să introducă programe specifice pentru persoanele slab calificate și pentru alte grupuri deosebit de defavorizate.

| 5. | Să îmbunătățească mediul de afaceri prin aplicarea tuturor măsurilor avute în vedere privind reforma normativă și reducerea sarcinilor administrative, din programul național de reformă. Să evalueze eficacitatea politicilor actuale de sprijin pentru IMM-uri și să ajusteze programele publice în vederea îmbunătățirii accesului la finanțare nebancară. |
| --- | --- |

5.

Să îmbunătățească mediul de afaceri prin aplicarea tuturor măsurilor avute în vedere privind reforma normativă și reducerea sarcinilor administrative, din programul național de reformă. Să evalueze eficacitatea politicilor actuale de sprijin pentru IMM-uri și să ajusteze programele publice în vederea îmbunătățirii accesului la finanțare nebancară.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Prevăzut la articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

3

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 15.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 209/14

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6229 – PAG/Mitsui/AMT JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 209/04

La data de 7 iulie 2011, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6229. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6229. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 15.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 209/14

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6242 – Lactalis/Parmalat)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 209/05

La data de 14 iunie 2011, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba franceză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6242. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6242. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 15.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 209/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 209/15

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6282 – ERG/Lukoil/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 209/06

La data de 5 iulie 2011, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6282. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6282. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 15.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 209/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 209/15

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6283 – Valero/Chevron)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 209/07

La data de 7 iulie 2011, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6283. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6283. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 15.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 209/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 209/16

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6253 – Talis International Holding/Raphael Valves Industries)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 209/08

La data de 12 iulie 2011, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6253. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6253. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 15.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 209/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 209/17

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind numirea supleantului președintelui Camerei de recurs a Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante

2011/C 209/09

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2100/94 al Consiliului din 27 iulie 1994 de instituire a unui sistem de protecție comunitară a soiurilor de plante (1), în special articolul 47 alineatul (1),

având în vedere lista candidaților propusă de către Comisie la 20 aprilie 2011, după obținerea avizului Consiliului de administrație al Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante,

întrucât:

| (1) | Consiliul a adoptat la 17 decembrie 2007 Decizia 2007/858/CE (2) privind numirea dlui Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ în calitate de președinte al Camerei de recurs a Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante și a dlui Timothy MILLETT în calitate de supleant al acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Consiliul a adoptat la 17 decembrie 2007 Decizia 2007/858/CE (2) privind numirea dlui Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ în calitate de președinte al Camerei de recurs a Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante și a dlui Timothy MILLETT în calitate de supleant al acestuia.

| (2) | Ca urmare a demisiei dlui Timothy MILLETT, a devenit vacantă poziția de supleant al președintelui Camerei de recurs, |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a demisiei dlui Timothy MILLETT, a devenit vacantă poziția de supleant al președintelui Camerei de recurs,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Dna Sari Kaarina HAUKKA, născută la 12 iulie 1966, se numește supleant al președintelui Camerei de recurs a Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante pentru o perioadă de cinci ani.

Mandatul acesteia începe la data intrării sale în funcție. Respectiva dată se stabilește de comun acord cu președintele și Consiliul de administrație al oficiului.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 227, 1.9.1994, p. 1.

1

(2)  JO L 337, 21.12.2007, p. 105.

2

---

| 15.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 209/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 209/18

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind numirea președintelui Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante

2011/C 209/10

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2100/94 al Consiliului din 27 iulie 1994 de instituire a unui sistem de protecție comunitară a soiurilor de plante (1), în special articolul 43 alineatul (1),

având în vedere lista candidaților propusă de către Comisie la 20 aprilie 2011, după obținerea avizului Consiliului de administrație al Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante,

întrucât:

| (1) | Consiliul a adoptat la 24 iulie 2006 Decizia 2006/55/CE (2) privind numirea dlui Bart KIEWIET în calitate de președinte al Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante. |
| --- | --- |

(1)

Consiliul a adoptat la 24 iulie 2006 Decizia 2006/55/CE (2) privind numirea dlui Bart KIEWIET în calitate de președinte al Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante.

| (2) | Mandatul dlui Bart KIEWIET expiră la 31 iulie 2011, |
| --- | --- |

(2)

Mandatul dlui Bart KIEWIET expiră la 31 iulie 2011,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Dl Martin EKVAD, născut la data de 15 mai 1965, se numește președinte al Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante, cu gradul AD 14, pentru o perioadă de cinci ani.

Mandatul acestuia începe la data intrării sale în funcție. Respectiva dată se stabilește de comun acord între președinte și Consiliul de administrație al oficiului.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 227, 1.9.1994, p. 1.

1

(2)  JO L 217, 8.8.2006, p. 28.

2

---

Comisia Europeană

| 15.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 209/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 209/19

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

14 iulie 2011

2011/C 209/11

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4202 |
| JPY | yen japonez | 112,24 |
| DKK | coroana daneză | 7,4571 |
| GBP | lira sterlină | 0,88095 |
| SEK | coroana suedeză | 9,1975 |
| CHF | franc elvețian | 1,1575 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,8380 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,435 |
| HUF | forint maghiar | 269,60 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7092 |
| PLN | zlot polonez | 4,0310 |
| RON | leu românesc nou | 4,2743 |
| TRY | lira turcească | 2,3376 |
| AUD | dolar australian | 1,3202 |
| CAD | dolar canadian | 1,3600 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,0612 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6830 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7281 |
| KRW | won sud-coreean | 1 503,89 |
| ZAR | rand sud-african | 9,7473 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,1788 |
| HRK | kuna croată | 7,4380 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 124,96 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,2663 |
| PHP | peso Filipine | 60,961 |
| RUB | rubla rusească | 39,8605 |
| THB | baht thailandez | 42,734 |
| BRL | real brazilian | 2,2339 |
| MXN | peso mexican | 16,5824 |
| INR | rupie indiană | 63,2130 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4202

JPY

yen japonez

112,24

DKK

coroana daneză

7,4571

GBP

lira sterlină

0,88095

SEK

coroana suedeză

9,1975

CHF

franc elvețian

1,1575

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,8380

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,435

HUF

forint maghiar

269,60

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7092

PLN

zlot polonez

4,0310

RON

leu românesc nou

4,2743

TRY

lira turcească

2,3376

AUD

dolar australian

1,3202

CAD

dolar canadian

1,3600

HKD

dolar Hong Kong

11,0612

NZD

dolar neozeelandez

1,6830

SGD

dolar Singapore

1,7281

KRW

won sud-coreean

1 503,89

ZAR

rand sud-african

9,7473

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,1788

HRK

kuna croată

7,4380

IDR

rupia indoneziană

12 124,96

MYR

ringgit Malaiezia

4,2663

PHP

peso Filipine

60,961

RUB

rubla rusească

39,8605

THB

baht thailandez

42,734

BRL

real brazilian

2,2339

MXN

peso mexican

16,5824

INR

rupie indiană

63,2130

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 15.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 209/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 209/20

---

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 14 alineatul (1) și al articolului 3 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 924/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind plățile transfrontaliere în Comunitate și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2560/2001 (1)

2011/C 209/12

În data de 16 septembrie 2009, Consiliul și Parlamentul European au adoptat Regulamentul (CE) nr. 924/2009 privind plățile transfrontaliere în Comunitate.

La articolul 14 alineatul (1) din acest regulament se prevede că un stat membru a cărui monedă nu este euro poate decide să extindă aplicarea regulamentului la moneda sa națională. În plus, la articolul 3 alineatul (3) din regulament se precizează că un stat membru care a notificat extinderea aplicării la moneda sa națională poate să decidă și că o plată națională efectuată în moneda statului membru respectiv poate fi considerată corespunzătoare unei plăți transfrontaliere efectuate în euro.

În data de 26 mai 2011, Comisia a primit o notificare din partea Guvernului României, care a decis să extindă aplicarea regulamentului la plățile în lei românești. Extinderea regulamentului la leii românești, în temeiul articolului 14 alineatul (1), intră în vigoare la paisprezece zile de la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Din momentul respectiv, comisioanele aplicate plăților transfrontaliere în lei românești vor fi aceleași ca cele aplicate în cazul plăților naționale în lei.

Autoritățile române au mai decis ca, începând de la 1 ianuarie 2012, plățile naționale efectuate în lei românești să devină plăți corespunzătoare unor plăți transfrontaliere efectuate în lei și în euro. Din momentul respectiv, comisioanele aplicate plăților transfrontaliere în lei românești și în euro vor fi aceleași ca cele aplicate în cazul plăților naționale în lei.

---

(1)  JO L 266, 9.10.2009, p. 11.

---

| 15.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 209/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 209/21

---

Prezentare adnotată a piețelor reglementate și a dispozițiilor de drept intern de punere în aplicare a dispozițiilor relevante ale Directivei MiFID (Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului)

2011/C 209/13

Articolul 47 din Directiva privind piețele instrumentelor financiare (Directiva 2004/39/CE, JO L 145, 30.4.2004) autorizează fiecare stat membru să atribuie statutul de „piață reglementată” piețelor constituite pe teritoriul său și care se conformează reglementărilor acestuia.

Articolul 4 alineatul (1) punctul 14 din Directiva 2004/39/CE definește termenul de „piață reglementată” ca fiind un sistem multilateral, exploatat și/sau gestionat de un operator economic, care asigură sau facilitează confruntarea – chiar în interiorul său și în conformitate cu norme nediscreționare – a unor interese multiple de vânzare și de cumpărare exprimate de terți pentru instrumente financiare, într-un mod care conduce la încheierea de contracte privind instrumente financiare admise la tranzacționare în cadrul normelor sale și/sau al sistemelor sale, și care este autorizat și funcționează în mod regulat și în conformitate cu dispozițiile titlului III din Directiva 2004/39/CE.

Articolul 47 din Directiva 2004/39/CE solicită fiecărui stat membru să întocmească și să actualizeze o listă a piețelor reglementate autorizate de acesta. Aceste informații trebuie comunicate celorlalte state membre și Comisiei Europene. În conformitate cu același articol (articolul 47 din Directiva 2004/39/CE), se solicită Comisiei publicarea anuală în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, a unei liste de piețe reglementate care i-au fost comunicate. Prezenta listă a fost întocmită în conformitate cu această cerință.

Lista anexată indică denumirea piețelor individuale pe care autoritățile naționale competente le consideră ca fiind în conformitate cu definiția termenului „piață reglementată”. În afară de aceasta, lista indică organismul responsabil pentru gestionarea acestor piețe și autoritatea competentă responsabilă pentru emiterea sau aprobarea regulilor de funcționare a pieței.

Ca urmare a diminuării barierelor la intrarea pe piață și a specializării pe sectoare de tranzacții, lista de „piețe reglementate” este supusă unor fluctuații din ce în ce mai mari în temeiul Directivei 93/22/CEE privind serviciile de investiții. Articolul 47 din Directiva privind piețele instrumentelor financiare dispune publicarea, de către Comisia Europeană, a listei de piețe reglementate pe site-ul web al acesteia și actualizarea acestei liste în mod regulat. Prin urmare, în afară de publicarea anuală a unei liste în JO, Comisia va întocmi și va actualiza o versiune a acestei liste pe pagina sa oficială de internet (http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid_en.htm). Lista respectivă va fi actualizată în mod regulat pe baza informațiilor comunicate de autoritățile naționale. Acestea sunt invitate să continue să informeze Comisia cu privire la orice completare sau suprimare efectuată în lista de piețe reglementate al căror stat membru de origine îl reprezintă.

| Țara | Denumirea pieței reglementate | Organismul de gestionare | Autoritatea competentă pentru desemnarea și supravegherea pieței |
| --- | --- | --- | --- |
| Austria | 1. | Amtlicher Handel (piața oficială) |

Țara

Denumirea pieței reglementate

Organismul de gestionare

Autoritatea competentă pentru desemnarea și supravegherea pieței

Austria

1.

Amtlicher Handel (piața oficială)

| 2. | Geregelter Freiverkehr (a doua piață reglementată) |
| --- | --- |

2.

Geregelter Freiverkehr (a doua piață reglementată)

| 1.-2. | Wiener Börse AG |
| --- | --- |

1.-2.

Wiener Börse AG

| 1.-2. | Finanzmarktaufsichtsbehörde (FMA – autoritatea pentru piețe financiare) |
| --- | --- |

1.-2.

Finanzmarktaufsichtsbehörde (FMA – autoritatea pentru piețe financiare)

Belgia

| 1. | (a) | Le marché «Euronext Brussels»/De „Euronext Brussels” markt, |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

Le marché «Euronext Brussels»/De „Euronext Brussels” markt,

| (b) | Le marché des instruments dérivés d'Euronext Brussels/De markt voor afgeleide producten van Euronext Brussels. |
| --- | --- |

(b)

Le marché des instruments dérivés d'Euronext Brussels/De markt voor afgeleide producten van Euronext Brussels.

| 1. | Euronext Brussels SA/NV. |
| --- | --- |

1.

Euronext Brussels SA/NV.

| 1. | (a) | Reconnaissance: Ministre des Finances sur avis de l’Autorité des services et marchés financiers (FSMA — Financial Services and Markets Authority).
  Erkenning: Minister van Financiën op advies van de Autoriteit voor Financiële Diensten en Markten (FSMA — Financial Services and Markets Authority). |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

Reconnaissance: Ministre des Finances sur avis de l’Autorité des services et marchés financiers (FSMA — Financial Services and Markets Authority).

Erkenning: Minister van Financiën op advies van de Autoriteit voor Financiële Diensten en Markten (FSMA — Financial Services and Markets Authority).

| (b) | Surveillance: FSMA
  Toezicht: FSMA |
| --- | --- |

(b)

Surveillance: FSMA

Toezicht: FSMA

| 2. | Le marché réglementé hors bourse des obligations linéaires, des titres scindés et des certificats de trésorerie/De gereglementeerde buitenbeursmarkt van de lineaire obligaties, de gesplitste effecten en de schatkistcertificaten. |
| --- | --- |

2.

Le marché réglementé hors bourse des obligations linéaires, des titres scindés et des certificats de trésorerie/De gereglementeerde buitenbeursmarkt van de lineaire obligaties, de gesplitste effecten en de schatkistcertificaten.

| 2. | Fonds des rentes/Rentenfonds. |
| --- | --- |

2.

Fonds des rentes/Rentenfonds.

| 2. | (a) | Reconnaissance: Législateur (art. 144, §2 de la loi du 2.8.2002).
  Erkenning: Regelgever (art. 144, §2 van de wet van 2.8.2002). |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

Reconnaissance: Législateur (art. 144, §2 de la loi du 2.8.2002).

Erkenning: Regelgever (art. 144, §2 van de wet van 2.8.2002).

| (b) | Surveillance: Comité du Fonds des rentes, pour compte de la FSMA.
  Toezicht: Comité van het Rentenfonds, voor rekening van de FSMA. |
| --- | --- |

(b)

Surveillance: Comité du Fonds des rentes, pour compte de la FSMA.

Toezicht: Comité van het Rentenfonds, voor rekening van de FSMA.

Bulgaria

| 1. | Официален пазар (piața oficială) |
| --- | --- |

1.

Официален пазар (piața oficială)

| 2. | Неофициален пазар (piața neoficială) |
| --- | --- |

2.

Неофициален пазар (piața neoficială)

Българска Фондова Борса — София АД (Bursa din Bulgaria – Sofia JSCo)

Комисия за финансов надзор (Comisia de supraveghere financiară)

Cipru

Bursa din Cipru

| 1. | Piața principală |
| --- | --- |

1.

Piața principală

| 2. | Piața paralelă |
| --- | --- |

2.

Piața paralelă

| 3. | Piața alternativă |
| --- | --- |

3.

Piața alternativă

| 4. | Piața de obligațiuni |
| --- | --- |

4.

Piața de obligațiuni

| 5. | Piețele societăților de investiții |
| --- | --- |

5.

Piețele societăților de investiții

| 6. | Piața proiectelor de mare anvergură |
| --- | --- |

6.

Piața proiectelor de mare anvergură

| 7. | Piața de transport transoceanic |
| --- | --- |

7.

Piața de transport transoceanic

| 1.-7. | Bursa din Cipru |
| --- | --- |

1.-7.

Bursa din Cipru

| 1.-7. | Comisia valorilor mobiliare și bursieră din Cipru |
| --- | --- |

1.-7.

Comisia valorilor mobiliare și bursieră din Cipru

Republica Cehă

| 1. | Piața principală (Hlavní trh) |
| --- | --- |

1.

Piața principală (Hlavní trh)

| 1.-2. | Bursa din Praga (Burza cenných papírů Praha, a.s.) |
| --- | --- |

1.-2.

Bursa din Praga (Burza cenných papírů Praha, a.s.)

| 1.-5. | Banca Națională a Cehiei |
| --- | --- |

1.-5.

Banca Națională a Cehiei

| 2. | Piața liberă (Volný trh) |
| --- | --- |

2.

Piața liberă (Volný trh)

| 3. | Piața oficială |
| --- | --- |

3.

Piața oficială

| 3. | RM-SYSTEM, Czech stock exchange (RM-SYSTÉM, česká burza cenných papírů a.s.) |
| --- | --- |

3.

RM-SYSTEM, Czech stock exchange (RM-SYSTÉM, česká burza cenných papírů a.s.)

| 4. | Piața Futures |
| --- | --- |

4.

Piața Futures

| 4.-5. | Bursa de energie din Praga (Energetická burza Praha) |
| --- | --- |

4.-5.

Bursa de energie din Praga (Energetická burza Praha)

| 5. | Piața Spot |
| --- | --- |

5.

Piața Spot

Danemarca

| 1. | NASDAQ OMX Copenhagen A/S






  — | Piața de acțiuni; |
| --- | --- | --- |

1.

NASDAQ OMX Copenhagen A/S

—

Piața de acțiuni;

| — | Piața de obligațiuni; |
| --- | --- |

—

Piața de obligațiuni;

| — | Piața instrumentelor derivate |
| --- | --- |

—

Piața instrumentelor derivate

| 1. | Copenhagen Stock Exchange AS (Bursa din Copenhaga) |
| --- | --- |

1.

Copenhagen Stock Exchange AS (Bursa din Copenhaga)

Finanstilsynet (Autoritatea daneză de supraveghere financiară)

| 2. | Dansk Autoriseret Markedsplads A/S (Danish Authorised Market Place Ltd. (DAMP)) (piață autorizată = tranzacții regulate cu valori mobiliare agreate pentru comercializare, dar necotate la bursă) |
| --- | --- |

2.

Dansk Autoriseret Markedsplads A/S (Danish Authorised Market Place Ltd. (DAMP)) (piață autorizată = tranzacții regulate cu valori mobiliare agreate pentru comercializare, dar necotate la bursă)

| 2. | Danish Authorised Market Place AS (DAMP) |
| --- | --- |

2.

Danish Authorised Market Place AS (DAMP)

Estonia

| 1. | Väärtpaberibörs (Bursa)






  — | Põhinimekiri (piața principală) |
| --- | --- | --- |

1.

Väärtpaberibörs (Bursa)

—

Põhinimekiri (piața principală)

| — | Võlakirjade nimekiri (piața obligațiunilor) |
| --- | --- |

—

Võlakirjade nimekiri (piața obligațiunilor)

| — | Fondiosakute nimekri (piața fondurilor) |
| --- | --- |

—

Fondiosakute nimekri (piața fondurilor)

| 2. | Reguleeritud turg (piață reglementată)






  — | Lisanimekiri (piața secundară) |
| --- | --- | --- |

2.

Reguleeritud turg (piață reglementată)

—

Lisanimekiri (piața secundară)

NASDAQ OMX Tallinn AS (NASDAQ OMX Tallinn Ltd.)

Finantsinspektsioon (Autoritatea estoniană de supraveghere financiară)

Finlanda

Arvopaperipörssi (Bursa);

| — | Pörssilista (piața oficială); |
| --- | --- |

—

Pörssilista (piața oficială);

| — | Pre-lista (pre-piața); |
| --- | --- |

—

Pre-lista (pre-piața);

| — | Muut arvopaperit -lista (alte piețe ale valorilor mobiliare) |
| --- | --- |

—

Muut arvopaperit -lista (alte piețe ale valorilor mobiliare)

NASDAQ OMX Helsinki Oy (NASDAQ OMX Helsinki Ltd.)

Desemnare: Ministerul Finanțelor.

Supraveghere:

| — | Aprobarea reglementărilor: Ministerul Finanțelor; |
| --- | --- |

—

Aprobarea reglementărilor: Ministerul Finanțelor;

| — | Supravegherea respectării reglementărilor: Finanssivalvonta, Autoritatea finlandeză de supraveghere financiară |
| --- | --- |

—

Supravegherea respectării reglementărilor: Finanssivalvonta, Autoritatea finlandeză de supraveghere financiară

Franța

| 1. | Euronext Paris |
| --- | --- |

1.

Euronext Paris

| 2. | MATIF |
| --- | --- |

2.

MATIF

| 3. | MONEP |
| --- | --- |

3.

MONEP

| 4. | BlueNext |
| --- | --- |

4.

BlueNext

Euronext Paris (1.-4.)

Propunerea autorității piețelor financiare (l’Autorité des marchés financiers -AMF).

Recunoașterea de către ministrul economiei (în conformitate cu L.421-1 din code monétaire et financier).

Germania

Börsenaufsichtsbehörden der Länder (autoritățile bursiere de supraveghere ale statelor federale) și Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsauf-sicht (BaFin).

Autorități de stat:

| 1. | Börse Berlin (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

1.

Börse Berlin (Regulierter Markt)

| 1. | Börse Berlin AG. |
| --- | --- |

1.

Börse Berlin AG.

| 1. | Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin |
| --- | --- |

1.

Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin

| 2. | Düsseldorfer Börse (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

2.

Düsseldorfer Börse (Regulierter Markt)

| 2. | Börse Düsseldorf AG. |
| --- | --- |

2.

Börse Düsseldorf AG.

| 2. | Finanzministerium des Landes Nordrhein-Westfalen, Düsseldorf |
| --- | --- |

2.

Finanzministerium des Landes Nordrhein-Westfalen, Düsseldorf

| 3. | Frankfurter Wertpapierbörse (Regulierter Markt); |
| --- | --- |

3.

Frankfurter Wertpapierbörse (Regulierter Markt);

| 3. | Deutsche Börse AG. |
| --- | --- |

3.

Deutsche Börse AG.

| 3. și 4. | Hessisches Ministerium für Wirtschaft, Verkehr und Landesentwicklung, Wiesbaden |
| --- | --- |

3. și 4.

Hessisches Ministerium für Wirtschaft, Verkehr und Landesentwicklung, Wiesbaden

| 4. | Eurex Deutschland |
| --- | --- |

4.

Eurex Deutschland

| 4. | Eurex Frankfurt AG |
| --- | --- |

4.

Eurex Frankfurt AG

| 5. | Hanseatische Wertpapierbörse Hamburg (Regulierter Markt, Startup market) |
| --- | --- |

5.

Hanseatische Wertpapierbörse Hamburg (Regulierter Markt, Startup market)

| 5. | BÖAG Börsen AG |
| --- | --- |

5.

BÖAG Börsen AG

| 5. | Freie und Hansestadt Hamburg, Behörde für Wirtschaft und Arbeit |
| --- | --- |

5.

Freie und Hansestadt Hamburg, Behörde für Wirtschaft und Arbeit

| 6. | Niedersächsische Börse zu Hannover (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

6.

Niedersächsische Börse zu Hannover (Regulierter Markt)

| 6. | BÖAG Börsen AG |
| --- | --- |

6.

BÖAG Börsen AG

| 6. | Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover |
| --- | --- |

6.

Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover

| 7. | Börse München (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

7.

Börse München (Regulierter Markt)

| 7. | Bayerische Börse AG |
| --- | --- |

7.

Bayerische Börse AG

| 7. | Bayerisches Staatsministerium für Wirtschaft, Infrastruktur, Verkehr und Technologie, München |
| --- | --- |

7.

Bayerisches Staatsministerium für Wirtschaft, Infrastruktur, Verkehr und Technologie, München

| 8. | Baden-Württembergische Wertpapierbörse (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

8.

Baden-Württembergische Wertpapierbörse (Regulierter Markt)

| 8. | Börse-Stuttgart AG |
| --- | --- |

8.

Börse-Stuttgart AG

| 8. | Wirtschaftsministerium Baden-Württemberg, Stuttgart |
| --- | --- |

8.

Wirtschaftsministerium Baden-Württemberg, Stuttgart

| 9. | European Energy Exchange |
| --- | --- |

9.

European Energy Exchange

| 9. | European Energy Exchange AG, Leipzig |
| --- | --- |

9.

European Energy Exchange AG, Leipzig

| 9. | Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit, Dresden |
| --- | --- |

9.

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit, Dresden

| 10. | Tradegate Exchange |
| --- | --- |

10.

Tradegate Exchange

| 10. | Tradegate Exchange GmbH, Berlin |
| --- | --- |

10.

Tradegate Exchange GmbH, Berlin

| 10. | Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin |
| --- | --- |

10.

Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin

Grecia

| 1. | Bursa din Atena






  — | Piața valorilor mobiliare |
| --- | --- | --- |

1.

Bursa din Atena

—

Piața valorilor mobiliare

| — | Piața instrumentelor derivate |
| --- | --- |

—

Piața instrumentelor derivate

| 1. | Bursa din Atena |
| --- | --- |

1.

Bursa din Atena

| 1. | Hellenic Capital Market Commission (HCMC) |
| --- | --- |

1.

Hellenic Capital Market Commission (HCMC)

| 2. | Piața electronică secundară de valori mobiliare (HDAT – Piața titlurilor de credit). |
| --- | --- |

2.

Piața electronică secundară de valori mobiliare (HDAT – Piața titlurilor de credit).

| 2. | Banca Greciei |
| --- | --- |

2.

Banca Greciei

| 2. | Hellenic Capital Market Commission (HCMC) |
| --- | --- |

2.

Hellenic Capital Market Commission (HCMC)

Ungaria

Budapesti Értéktőzsde Zrt. (Bursa din Budapesta)

| — | Részvényszekció (Piața de acțiuni) |
| --- | --- |

—

Részvényszekció (Piața de acțiuni)

| — | Hitelpapír szekció (Piața titlurilor de creanță) |
| --- | --- |

—

Hitelpapír szekció (Piața titlurilor de creanță)

| — | Származékos szekció (Piața instrumentelor derivate) |
| --- | --- |

—

Származékos szekció (Piața instrumentelor derivate)

| — | Áru szekció (Piața de mărfuri) |
| --- | --- |

—

Áru szekció (Piața de mărfuri)

Budapesti Értéktőzsde Zrt. (Bursa din Budapesta)

Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (Autoritatea maghiară de supraveghere financiară)

Irlanda

Piața principală a titlurilor de valoare a Bursei irlandeze

Irish Stock Exchange Ltd.

Banca centrală a Irlandei autorizează „piețele reglementate” și (cu excepția condițiilor de cotare) supraveghează îndeplinirea prevederilor MiFID de către operatorul pieței.

Italia

| 1. | Piața electronică de acțiuni (MTA) |
| --- | --- |

1.

Piața electronică de acțiuni (MTA)

| 2. | Piața electronică de obligațiuni (MOT) |
| --- | --- |

2.

Piața electronică de obligațiuni (MOT)

| 3. | Piața electronică de fonduri deschise și Piața ETC (ETF-Plus) |
| --- | --- |

3.

Piața electronică de fonduri deschise și Piața ETC (ETF-Plus)

| 4. | Piața electronică de acțiuni pentru instrumente derivate securizate (SeDeX) |
| --- | --- |

4.

Piața electronică de acțiuni pentru instrumente derivate securizate (SeDeX)

| 5. | Piața electronică a instrumentelor de investiții (MIV) |
| --- | --- |

5.

Piața electronică a instrumentelor de investiții (MIV)

| 6. | Piața italiană de instrumente derivate pentru comercializarea instrumentelor financiare prevăzute la articolul 1 alineatul (2) litera (f) și articolul 1 alineatul (2) litera (i) din Legea consolidată privind finanțele (IDEM) |
| --- | --- |

6.

Piața italiană de instrumente derivate pentru comercializarea instrumentelor financiare prevăzute la articolul 1 alineatul (2) litera (f) și articolul 1 alineatul (2) litera (i) din Legea consolidată privind finanțele (IDEM)

| 1.-6. | Borsa Italiana SpA |
| --- | --- |

1.-6.

Borsa Italiana SpA

Consob autorizează societățile care gestionează piețele și aprobă statutele și reglementările acestora.

În ceea ce privește piețele cu ridicata pentru titlurile de stat, compania de gestionare este autorizată de Ministerul Economiei și Finanțelor pe baza avizului Consob și al Banca d’Italia.

| 7. | Piața cu ridicata pentru titlurile de stat (MTS) |
| --- | --- |

7.

Piața cu ridicata pentru titlurile de stat (MTS)

| 8. | Piața cu ridicata pentru obligațiuni și titluri neguvernamentale emise de organizații internaționale cu participare guvernamentală (MTS Corporate) |
| --- | --- |

8.

Piața cu ridicata pentru obligațiuni și titluri neguvernamentale emise de organizații internaționale cu participare guvernamentală (MTS Corporate)

| 9. | Comercializare online cu ridicata a titlurilor de stat (BondVision) |
| --- | --- |

9.

Comercializare online cu ridicata a titlurilor de stat (BondVision)

| 7.-9. | Società per il Mercato dei Titoli di Stato — MTS SpA |
| --- | --- |

7.-9.

Società per il Mercato dei Titoli di Stato — MTS SpA

Letonia

NASDAQ OMX Riga:

| — | Piața principală; |
| --- | --- |

—

Piața principală;

| — | Piața titlurilor de creanță; |
| --- | --- |

—

Piața titlurilor de creanță;

| — | Piața secundară; |
| --- | --- |

—

Piața secundară;

| — | Piața de fonduri. |
| --- | --- |

—

Piața de fonduri.

JSC NASDAQ OMX Riga

Finanšu un kapitāla tirgus komisija (Comisia pieței financiare și de capital)

Lituania

Nasdaq OMX Vilnius:

| — | Piața principală a Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Piața principală a Nasdaq OMX Vilnius

| — | Piața secundară a Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Piața secundară a Nasdaq OMX Vilnius

| — | Piața titlurilor de creanță a Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Piața titlurilor de creanță a Nasdaq OMX Vilnius

| — | Piața de fonduri a Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Piața de fonduri a Nasdaq OMX Vilnius

Nasdaq OMX Vilnius

Comisia lituaniană a valorilor mobiliare

Luxemburg

Bursa din Luxemburg

Société de la Bourse de Luxembourg SA

Comisia de supraveghere a sectorului financiar

Malta

Bursa din Malta

Bursa din Malta

Autoritatea malteză a serviciilor financiare

Țările de Jos

| 1. | (a) | Piața cu plata în numerar Euronext Amsterdam:






  — | NYSE Euronext Amsterdam |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

Piața cu plata în numerar Euronext Amsterdam:

—

NYSE Euronext Amsterdam

| (b) | Piața instrumentelor derivate Euronext Market






  — | NYSE Liffe Amsterdam |
| --- | --- | --- |

(b)

Piața instrumentelor derivate Euronext Market

—

NYSE Liffe Amsterdam

| 1. | NYSE Euronext (International) BV, NYSE Euronext (Holding) BV, Euronext NV, en Euronext Amsterdam NV |
| --- | --- |

1.

NYSE Euronext (International) BV, NYSE Euronext (Holding) BV, Euronext NV, en Euronext Amsterdam NV

| 1.-2. | Recunoașterea de către ministrul de finanțe la avizul Autorității olandeze a piețelor financiare
  Supravegherea de către Autoritatea olandeză pentru piețele financiare |
| --- | --- |

1.-2.

Recunoașterea de către ministrul de finanțe la avizul Autorității olandeze a piețelor financiare

Supravegherea de către Autoritatea olandeză pentru piețele financiare

| 2. | Endex |
| --- | --- |

2.

Endex

| 2. | APX-ENDEX Derivatives B.V. |
| --- | --- |

2.

APX-ENDEX Derivatives B.V.

Polonia

| 1. | Rynek podstawowy (piața principală) |
| --- | --- |

1.

Rynek podstawowy (piața principală)

| 1. și 2. | Gielda Papierów Wartościowych w Warszawie SA (Warsaw Stock Exchange) |
| --- | --- |

1. și 2.

Gielda Papierów Wartościowych w Warszawie SA (Warsaw Stock Exchange)

| 1.-3. | Komisja Nadzoru Finansowego (Autoritatea de supraveghere financiară din Polonia) |
| --- | --- |

1.-3.

Komisja Nadzoru Finansowego (Autoritatea de supraveghere financiară din Polonia)

| 2. | Rynek równolegly (piața paralelă) |
| --- | --- |

2.

Rynek równolegly (piața paralelă)

| 3. | Regulowany Rynek Pozagiełdowy (Piața extrabursieră reglementată) |
| --- | --- |

3.

Regulowany Rynek Pozagiełdowy (Piața extrabursieră reglementată)

| 3. | BondSpot SA |
| --- | --- |

3.

BondSpot SA

Portugalia

| 1. | Eurolist by Euronext Lisbon (piața oficială) |
| --- | --- |

1.

Eurolist by Euronext Lisbon (piața oficială)

| 1.-2. | Euronext Lisbon — Sociedade Gestora de Mercados Regulamentados, SA |
| --- | --- |

1.-2.

Euronext Lisbon — Sociedade Gestora de Mercados Regulamentados, SA

Ministerul Finanțelor autorizează piețele la propunerea Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (CMVM – răspunde de reglementarea și supravegherea pieței).

| 2. | Mercado de Futuros e Opções (Piața la termen și de opțiuni) |
| --- | --- |

2.

Mercado de Futuros e Opções (Piața la termen și de opțiuni)

| 3. | MEDIP Mercado Especial de Dívida Pública (Piața specială a datoriilor publice) |
| --- | --- |

3.

MEDIP Mercado Especial de Dívida Pública (Piața specială a datoriilor publice)

| 3. | MTS Portugal — Sociedade Gestora do Mercado Especial de Dívida Pública, SGMR, SA |
| --- | --- |

3.

MTS Portugal — Sociedade Gestora do Mercado Especial de Dívida Pública, SGMR, SA

| 4. | MIBEL — Mercado Regulamentado de Derivados do MIBEL. (Piața energiei) |
| --- | --- |

4.

MIBEL — Mercado Regulamentado de Derivados do MIBEL. (Piața energiei)

| 4. | OMIP — Operador do Mercado Ibérico de Energia (Pólo Português), Sociedade Gestora de Mercado Regulamentado, SA (OMIP). |
| --- | --- |

4.

OMIP — Operador do Mercado Ibérico de Energia (Pólo Português), Sociedade Gestora de Mercado Regulamentado, SA (OMIP).

România

| 1. | Piața reglementată (Spot Regulated Market — BVB) |
| --- | --- |

1.

Piața reglementată (Spot Regulated Market — BVB)

| 1. și 2. | S.C. Bursa de Valori București SA (Bucharest Stock Exchange SA) |
| --- | --- |

1. și 2.

S.C. Bursa de Valori București SA (Bucharest Stock Exchange SA)

| 1.-4. | Comisia Națională a Valorilor Mobiliare (Romanian National Securities Commission) |
| --- | --- |

1.-4.

Comisia Națională a Valorilor Mobiliare (Romanian National Securities Commission)

| 2. | Piața reglementată la termen (Derivatives Regulated Market — BVB) |
| --- | --- |

2.

Piața reglementată la termen (Derivatives Regulated Market — BVB)

| 3. | Piața reglementată (Derivatives Regulated Market — SIBEX) |
| --- | --- |

3.

Piața reglementată (Derivatives Regulated Market — SIBEX)

| 3. și 4. | S.C. SIBEX-Sibiu Stock Exchange SA |
| --- | --- |

3. și 4.

S.C. SIBEX-Sibiu Stock Exchange SA

| 4. | Piața reglementată la vedere (Spot Regulated Market — SIBEX) |
| --- | --- |

4.

Piața reglementată la vedere (Spot Regulated Market — SIBEX)

Republica Slovacă

| 1. | Piața valorilor mobiliare cotate la bursă






  — | Piața principală cotată la bursă |
| --- | --- | --- |

1.

Piața valorilor mobiliare cotate la bursă

—

Piața principală cotată la bursă

| — | Piața paralelă cotată la bursă |
| --- | --- |

—

Piața paralelă cotată la bursă

| 2. | Piața liberă reglementată |
| --- | --- |

2.

Piața liberă reglementată

Bursa din Bratislava

Banca Națională a Slovaciei

Slovenia

Piața bursieră oficială din Ljubljana (Borzni trg)

Bursa din Ljubljana (Ljubljanska borza)

Agenția piețelor de valori mobiliare (Agencija za trg vrednostnih papirjev)

Spania

| A. | Bolsas de Valores (toate aceste burse includ prima și a doua piață) |
| --- | --- |

A.

Bolsas de Valores (toate aceste burse includ prima și a doua piață)

CNMV (Comisión Nacional del Mercado de Valores) Banco de España răspunde de piața datoriilor publice.

| 1. | Bolsa de Valores de Barcelona; |
| --- | --- |

1.

Bolsa de Valores de Barcelona;

| A1. | Sociedad Rectora de la Bolsa de Valores de Barcelona SA |
| --- | --- |

A1.

Sociedad Rectora de la Bolsa de Valores de Barcelona SA

| 2. | Bolsa de Valores de Bilbao; |
| --- | --- |

2.

Bolsa de Valores de Bilbao;

| A2. | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Bilbao SA |
| --- | --- |

A2.

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Bilbao SA

| 3. | Bolsa de Valores de Madrid; |
| --- | --- |

3.

Bolsa de Valores de Madrid;

| A3. | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Madrid SA |
| --- | --- |

A3.

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Madrid SA

| 4. | Bolsa de valores de Valencia. |
| --- | --- |

4.

Bolsa de valores de Valencia.

| A4. | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Valencia SA |
| --- | --- |

A4.

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Valencia SA

| B. | Mercados oficiales de Productos Financieros Derivados |
| --- | --- |

B.

Mercados oficiales de Productos Financieros Derivados

| 1. | MEFF Renta Fija; |
| --- | --- |

1.

MEFF Renta Fija;

| B1. | Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de RENTA Fija SA |
| --- | --- |

B1.

Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de RENTA Fija SA

| 2. | MEFF. |
| --- | --- |

2.

MEFF.

| B2. | Soc. Rectora de Productos Derivados S.A.U |
| --- | --- |

B2.

Soc. Rectora de Productos Derivados S.A.U

| C. | Mercado MFAO de Futuros del Aceite de Oliva |
| --- | --- |

C.

Mercado MFAO de Futuros del Aceite de Oliva

| C. | (MFAO) Sociedad rectora del Mercado de Futuros del Aceite de Oliva, SA |
| --- | --- |

C.

(MFAO) Sociedad rectora del Mercado de Futuros del Aceite de Oliva, SA

| D. | AIAF Mercado de Renta Fija |
| --- | --- |

D.

AIAF Mercado de Renta Fija

| D. | AIAF Mercado de Renta Fija |
| --- | --- |

D.

AIAF Mercado de Renta Fija

| E. | Mercados de Deuda Pública en Anotaciones |
| --- | --- |

E.

Mercados de Deuda Pública en Anotaciones

| E. | Banco de España |
| --- | --- |

E.

Banco de España

Suedia

| 1. | Nasdaq OMX Stockholm






  — | piața reglementată pentru acțiuni și alte instrumente financiare echivalente cu acțiunile |
| --- | --- | --- |

1.

Nasdaq OMX Stockholm

—

piața reglementată pentru acțiuni și alte instrumente financiare echivalente cu acțiunile

| — | piața reglementată pentru instrumente derivate |
| --- | --- |

—

piața reglementată pentru instrumente derivate

| — | piața reglementată pentru obligațiuni și alte instrumente financiare echivalente cu obligațiunile |
| --- | --- |

—

piața reglementată pentru obligațiuni și alte instrumente financiare echivalente cu obligațiunile

| 1. | NASDAQ OMX Stockholm AB |
| --- | --- |

1.

NASDAQ OMX Stockholm AB

Finansinspektionen (Autoritatea de supraveghere financiară)

| 2. | Nordic Growth Market NGM






  — | piața reglementată pentru acțiuni și alte instrumente financiare echivalente cu acțiunile |
| --- | --- | --- |

2.

Nordic Growth Market NGM

—

piața reglementată pentru acțiuni și alte instrumente financiare echivalente cu acțiunile

| — | piața reglementată pentru alte tipuri de instrumente financiare decât acțiunile sau cele echivalente cu acțiunile |
| --- | --- |

—

piața reglementată pentru alte tipuri de instrumente financiare decât acțiunile sau cele echivalente cu acțiunile

| 2. | Nordic Growth Market NGM AB |
| --- | --- |

2.

Nordic Growth Market NGM AB

| 3. | Burgundy






  — | piața reglementată a warranturilor, a certificatelor, a produselor structurate și a unităților de fonduri |
| --- | --- | --- |

3.

Burgundy

—

piața reglementată a warranturilor, a certificatelor, a produselor structurate și a unităților de fonduri

| 3. | Burgundy AB |
| --- | --- |

3.

Burgundy AB

Regatul Unit

| 1. | EDX |
| --- | --- |

1.

EDX

| 1. | EDX London Limited |
| --- | --- |

1.

EDX London Limited

| 1.-7. | Autoritatea serviciilor financiare |
| --- | --- |

1.-7.

Autoritatea serviciilor financiare

| 2. | PLUS Stock Exchange |
| --- | --- |

2.

PLUS Stock Exchange

| 2. | PLUS Markets Group plc |
| --- | --- |

2.

PLUS Markets Group plc

| 3. | The London International Financial Futures and Options Exchanges (LIFFE) |
| --- | --- |

3.

The London International Financial Futures and Options Exchanges (LIFFE)

| 3. și 4. | LIFFE Administration and Management |
| --- | --- |

3. și 4.

LIFFE Administration and Management

| 4. | NYSE Euronext London |
| --- | --- |

4.

NYSE Euronext London

| 5. | The London Metal Exchange |
| --- | --- |

5.

The London Metal Exchange

| 5. | The London Metal Exchange Limited |
| --- | --- |

5.

The London Metal Exchange Limited

| 6. | Intercontinental Exchange — ICE Futures Europe |
| --- | --- |

6.

Intercontinental Exchange — ICE Futures Europe

| 6. | ICE Futures Europe |
| --- | --- |

6.

ICE Futures Europe

| 7. | London Stock Exchange (Bursa din Londra) – Piața reglementată |
| --- | --- |

7.

London Stock Exchange (Bursa din Londra) – Piața reglementată

| 7. | London Stock Exchange plc |
| --- | --- |

7.

London Stock Exchange plc

Islanda

Nasdaq OMX Iceland hf.

| — | Piața reglementată pentru acțiuni și obligațiuni |
| --- | --- |

—

Piața reglementată pentru acțiuni și obligațiuni

Nasdaq OMX Iceland hf

Fjármálaeftirlitið (Autoritatea de supraveghere financiară)

Liechtenstein

N.A.

N.A.

N.A.

Norvegia

| 1. | Bursa din Oslo (piața oficială)






  — | Piața de acțiuni |
| --- | --- | --- |

1.

Bursa din Oslo (piața oficială)

—

Piața de acțiuni

| — | Piața instrumentelor derivate (financiare) |
| --- | --- |

—

Piața instrumentelor derivate (financiare)

| — | Piața de obligațiuni |
| --- | --- |

—

Piața de obligațiuni

| 1. | Oslo Børs ASA |
| --- | --- |

1.

Oslo Børs ASA

Finanstilsynet (Autoritatea norvegiană de supraveghere financiară)

| 2. | Oslo Axess






  — | Piața de acțiuni |
| --- | --- | --- |

2.

Oslo Axess

—

Piața de acțiuni

| 2. | Oslo Børs ASA |
| --- | --- |

2.

Oslo Børs ASA

| 3. | Nasdaq OMX Commodities Europe (fosta Nord Pool) (piața oficială)






  — | Piața instrumentelor derivate (bunuri) |
| --- | --- | --- |

3.

Nasdaq OMX Commodities Europe (fosta Nord Pool) (piața oficială)

—

Piața instrumentelor derivate (bunuri)

| 3. | Nasdaq OMX Oslo ASA (fosta Nord Pool ASA) |
| --- | --- |

3.

Nasdaq OMX Oslo ASA (fosta Nord Pool ASA)

| 4. | Fish Pool






  — | Piața instrumentelor derivate (bunuri) |
| --- | --- | --- |

4.

Fish Pool

—

Piața instrumentelor derivate (bunuri)

| 4. | Fish Pool ASA |
| --- | --- |

4.

Fish Pool ASA

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 15.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 209/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 209/29

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6324 – Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 209/14

| 1. | La data de 11 iulie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Bain Capital Investors, LLC („Bain Capital Investors”) și Hellman & Friedman Corporate Investors VII, Ltd sau societățile afiliate ale acesteia (alături de fondurile sale afiliate și paralele, precum și entitățile sale financiare „HFCP VII”) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi Securitas Direct AB și ESML SD Iberia Holding, S.L.U și asupra filialelor acestora („Securitas Direct”), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 11 iulie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Bain Capital Investors, LLC („Bain Capital Investors”) și Hellman & Friedman Corporate Investors VII, Ltd sau societățile afiliate ale acesteia (alături de fondurile sale afiliate și paralele, precum și entitățile sale financiare „HFCP VII”) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi Securitas Direct AB și ESML SD Iberia Holding, S.L.U și asupra filialelor acestora („Securitas Direct”), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Bain Capital Investors: societate de investiții în societăți necotate; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Bain Capital Investors: societate de investiții în societăți necotate;

| — | în cazul întreprinderii HFCP VII: fond de investiții în societăți necotate; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii HFCP VII: fond de investiții în societăți necotate;

| — | în cazul întreprinderii Securitas Direct: furnizarea de servicii de securitate. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Securitas Direct: furnizarea de servicii de securitate.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6324 – Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6324 – Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---