# Euroopa Liidu C 213/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.213.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 213 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide20. juuli 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.213.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 213

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide20. juuli 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2011/C 213/01 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Taani 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2015) kohta | 1 |
| 2011/C 213/02 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Eesti 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta | 5 |
| 2011/C 213/03 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Prantsusmaa 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta | 8 |
| 2011/C 213/04 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Kreeka 2011. aasta riiklikku reformikava | 12 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2011/C 213/01

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Taani 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2015) kohta

1

2011/C 213/02

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Eesti 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta

5

2011/C 213/03

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Prantsusmaa 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

8

2011/C 213/04

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Kreeka 2011. aasta riiklikku reformikava

12

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 213/05 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 14 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2011/C 213/05

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

14

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA KESKPANK |
| | Euroopa Keskpank |
| 2011/C 213/06 | Euroopa Keskpanga arvamus, 11. märts 2011, seoses soovitusega nõukogu otsuse kohta, mis käsitleb Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga sõlmitava rahaküsimusi käsitleva lepingu üle peetavate läbirääkimiste korda (CON/2011/22) | 16 |
| 2011/C 213/07 | Euroopa Keskpanga arvamus, 4. juuli 2011, seoses ettepanekuga nõukogu otsuse kohta, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Prantsuse Vabariigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu (säilitada pärast Saint-Barthélemy staatuse muutmist Euroopa Liidu suhtes saare vääringuna euro) allkirjastamist ja sõlmimist (CON/2011/56) | 21 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

Euroopa Keskpank

2011/C 213/06

Euroopa Keskpanga arvamus, 11. märts 2011, seoses soovitusega nõukogu otsuse kohta, mis käsitleb Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga sõlmitava rahaküsimusi käsitleva lepingu üle peetavate läbirääkimiste korda (CON/2011/22)

16

2011/C 213/07

Euroopa Keskpanga arvamus, 4. juuli 2011, seoses ettepanekuga nõukogu otsuse kohta, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Prantsuse Vabariigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu (säilitada pärast Saint-Barthélemy staatuse muutmist Euroopa Liidu suhtes saare vääringuna euro) allkirjastamist ja sõlmimist (CON/2011/56)

21

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 213/08 | Euro vahetuskurss | 23 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2011/C 213/08

Euro vahetuskurss

23

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 213/09 | Konkursikutsed ja auhinna väljakuulutamine seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi 2011. ja 2012. aasta tööprogrammidega | 24 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 213/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 27 |
| 2011/C 213/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia) (
  1
  ) | 28 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 213/09

Konkursikutsed ja auhinna väljakuulutamine seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi 2011. ja 2012. aasta tööprogrammidega

24

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 213/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

27

2011/C 213/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia) (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 20.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 213/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 213/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Taani 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2015) kohta

2011/C 213/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 26. märtsil 2010 nõustus Euroopa Ülemkogu komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia „Euroopa 2020. aastal”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub võtmetähtsusega valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

26. märtsil 2010 nõustus Euroopa Ülemkogu komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia „Euroopa 2020. aastal”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub võtmetähtsusega valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2010–2014) ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mis moodustavad koos „koondsuunised”. Liikmesriike kutsuti üles oma riiklikus majandus- ja tööhõivepoliitikas koondsuuniseid arvesse võtma. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2010–2014) ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mis moodustavad koos „koondsuunised”. Liikmesriike kutsuti üles oma riiklikus majandus- ja tööhõivepoliitikas koondsuuniseid arvesse võtma.

| (3) | 12. jaanuaril 2011 võttis komisjon vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, millega algab ELi majanduse juhtimise uus tsükkel ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise „Euroopa poolaasta”, mis omakorda on koostatud kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga. |
| --- | --- |

(3)

12. jaanuaril 2011 võttis komisjon vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, millega algab ELi majanduse juhtimise uus tsükkel ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise „Euroopa poolaasta”, mis omakorda on koostatud kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga.

| (4) | 25. märtsil 2011 kinnitas Euroopa Ülemkogu eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järeldustega ja komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsi alusel). Selles rõhutati vajadust anda prioriteet eelarvete tasakaalu taastamisele ja eelarve jätkusuutlikkusele, tööpuuduse vähendamisele tööturu reformide abil ja uutele jõupingutustele majanduskasvu suurendamiseks. Selles soovitati liikmesriikidel võtta nimetatud prioriteetide alusel konkreetseid meetmeid, mida kaasata nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ning riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

25. märtsil 2011 kinnitas Euroopa Ülemkogu eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järeldustega ja komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsi alusel). Selles rõhutati vajadust anda prioriteet eelarvete tasakaalu taastamisele ja eelarve jätkusuutlikkusele, tööpuuduse vähendamisele tööturu reformide abil ja uutele jõupingutustele majanduskasvu suurendamiseks. Selles soovitati liikmesriikidel võtta nimetatud prioriteetide alusel konkreetseid meetmeid, mida kaasata nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ning riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | 25. märtsil 2011 kutsus Euroopa Ülemkogu lisaks liikmesriike üles osalema laiendatud euroala paktis, et esitada aegsasti oma kohustused nende kaasamiseks stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ning riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

25. märtsil 2011 kutsus Euroopa Ülemkogu lisaks liikmesriike üles osalema laiendatud euroala paktis, et esitada aegsasti oma kohustused nende kaasamiseks stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ning riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | 9. mail 2011 esitas Taani oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2011–2015 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi samaaegselt. |
| --- | --- |

(6)

9. mail 2011 esitas Taani oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2011–2015 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi samaaegselt.

| (7) | Ajakohastatud lähenemisprogrammi hindamise alusel vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 on nõukogu arvamusel, et lähenemisprogrammi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usaldusväärne. Kuigi see põhineb veidi soodsamatel kasvueeldustel aastaks 2012 ja sellele järgnevateks aastateks, on see suurel määral kooskõlas komisjoni talituste 2011. aasta kevade prognoosiga. Lähenemisprogrammis sätestatud eelarvestrateegia eesmärk on vähendada puudujääk kooskõlas nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitusega alla 3 % kontrollväärtuse, ning saavutades 2015. aastaks keskpika perioodi ajakohastatud eesmärgi – esiteks saavuatda eelarve struktuurne tasakaal mitte alla – 0,5 % SKPst – ja teiseks saada 2020. aastaks eelarve tasakaalu. Selle eesmärgi saavutamiseks tehtavad kohandused on asjakohased. Lähemisprogrammi kaasatud ja parlamendi poolt 2010. aasta kevadel vastu võetud meetmeid loetakse eelarveliste eesmärkide toetamiseks piisavaks ning need tähendaksid aastatel 2011–2013 iga-aastast eelarve konsolideerimist 1 % võrra SKPst. Taani saavutab oma keskpika perioodi ajakohastatud eesmärgi lähenemisprogrammi kehtivusaja jooksul. Ohud eelarvelistele eesmärkidele on enam-vähem tasakaalustatud. |
| --- | --- |

(7)

Ajakohastatud lähenemisprogrammi hindamise alusel vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 on nõukogu arvamusel, et lähenemisprogrammi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usaldusväärne. Kuigi see põhineb veidi soodsamatel kasvueeldustel aastaks 2012 ja sellele järgnevateks aastateks, on see suurel määral kooskõlas komisjoni talituste 2011. aasta kevade prognoosiga. Lähenemisprogrammis sätestatud eelarvestrateegia eesmärk on vähendada puudujääk kooskõlas nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitusega alla 3 % kontrollväärtuse, ning saavutades 2015. aastaks keskpika perioodi ajakohastatud eesmärgi – esiteks saavuatda eelarve struktuurne tasakaal mitte alla – 0,5 % SKPst – ja teiseks saada 2020. aastaks eelarve tasakaalu. Selle eesmärgi saavutamiseks tehtavad kohandused on asjakohased. Lähemisprogrammi kaasatud ja parlamendi poolt 2010. aasta kevadel vastu võetud meetmeid loetakse eelarveliste eesmärkide toetamiseks piisavaks ning need tähendaksid aastatel 2011–2013 iga-aastast eelarve konsolideerimist 1 % võrra SKPst. Taani saavutab oma keskpika perioodi ajakohastatud eesmärgi lähenemisprogrammi kehtivusaja jooksul. Ohud eelarvelistele eesmärkidele on enam-vähem tasakaalustatud.

| (8) | Taani majandus hakkas aeglustuma 2007. aasta keskpaigas, kui toimus kinnisvaraturu korrektsioon, mis põhjustas kodumaisele pangandusele probleeme, mida võimendasid maksejõuetus ja töötus. Majanduslangus oli raske, toodang vähenes 2007. aasta sügisest 2009. aasta kevadeni 8 % ja töötus tõusis 2010. aastal 7,4 %le. Tööhõive määr langes 79,8 %lt 2008. aastal 76,1 %le 2010. aastal, mõjutades eriti noori. Toodang hakkas taastuma 2009. aastal ja SKP reaalkasv jõudis 2010. aastal 2,1 %ni. Taastumisele aitasid kaasa püsiv sisenõudlus (seda ka tänu ekspansiivsele eelarvepoliitikale), laoseisude oluline kasv ja Taani peamiste kaubanduspartnerite toibumine. |
| --- | --- |

(8)

Taani majandus hakkas aeglustuma 2007. aasta keskpaigas, kui toimus kinnisvaraturu korrektsioon, mis põhjustas kodumaisele pangandusele probleeme, mida võimendasid maksejõuetus ja töötus. Majanduslangus oli raske, toodang vähenes 2007. aasta sügisest 2009. aasta kevadeni 8 % ja töötus tõusis 2010. aastal 7,4 %le. Tööhõive määr langes 79,8 %lt 2008. aastal 76,1 %le 2010. aastal, mõjutades eriti noori. Toodang hakkas taastuma 2009. aastal ja SKP reaalkasv jõudis 2010. aastal 2,1 %ni. Taastumisele aitasid kaasa püsiv sisenõudlus (seda ka tänu ekspansiivsele eelarvepoliitikale), laoseisude oluline kasv ja Taani peamiste kaubanduspartnerite toibumine.

| (9) | Automaatsete stabilisaatorite ja kriisiga seotud meetmete mõjul muutus 2008. aasta valitsemissektori eelarve ülejääk 3,2 % SKPst 2009. aastal puudujäägiks 2,7 % SKPst. Vastavalt Taani 2010. aastal saadetud teatele ja komisjoni talituste 2010. aasta kevade prognoosile, et eelarve puudujääk tõuseb 2010. aastal üle 5 % SKPst, algatati 2010. aasta juulis Taani suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Ehkki pensionifondi tootlikkuse maksustamisega seotud ootamatud ja ajutised juhutulud viisid eelmisel aastal eelarve puudujäägi stabiliseerumiseni tasemel 2,7 % SKPst, peaks puudujääk komisjoni talituste 2011. aasta kevadprognoosi kohaselt 2011. aastal taas suurenema umbes 4 %ni SKPst, mis rõhutab vajadust jätkuvate jõuliste konsolideerimismeetmete järele 2012. ja 2013. aastal nagu oli eelnevalt kavandatud. See tähendab 2010. aasta konsolideerimislepingus vastuvõetud meetmete ranget rakendamist ja kulude järelevalvet, nagu sätestatud lähenemisprogrammis, et tagada ülemäärase puudujäägi kõrvaldamine 2013. aastaks. Potentsiaalse SKP keskpika perioodi kasvuprognoosi taustal ning arvestades kaalutlusmeetmeid, tagab kuluprognoos vajaliku kohandamise keskpika perioodi eesmärgi suunas. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid madalad. |
| --- | --- |

(9)

Automaatsete stabilisaatorite ja kriisiga seotud meetmete mõjul muutus 2008. aasta valitsemissektori eelarve ülejääk 3,2 % SKPst 2009. aastal puudujäägiks 2,7 % SKPst. Vastavalt Taani 2010. aastal saadetud teatele ja komisjoni talituste 2010. aasta kevade prognoosile, et eelarve puudujääk tõuseb 2010. aastal üle 5 % SKPst, algatati 2010. aasta juulis Taani suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Ehkki pensionifondi tootlikkuse maksustamisega seotud ootamatud ja ajutised juhutulud viisid eelmisel aastal eelarve puudujäägi stabiliseerumiseni tasemel 2,7 % SKPst, peaks puudujääk komisjoni talituste 2011. aasta kevadprognoosi kohaselt 2011. aastal taas suurenema umbes 4 %ni SKPst, mis rõhutab vajadust jätkuvate jõuliste konsolideerimismeetmete järele 2012. ja 2013. aastal nagu oli eelnevalt kavandatud. See tähendab 2010. aasta konsolideerimislepingus vastuvõetud meetmete ranget rakendamist ja kulude järelevalvet, nagu sätestatud lähenemisprogrammis, et tagada ülemäärase puudujäägi kõrvaldamine 2013. aastaks. Potentsiaalse SKP keskpika perioodi kasvuprognoosi taustal ning arvestades kaalutlusmeetmeid, tagab kuluprognoos vajaliku kohandamise keskpika perioodi eesmärgi suunas. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid madalad.

| (10) | Eelarveliste eesmärkide saavutamiseks on oluline range kontroll, et vältida korduvat ülekulutamist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil. Viimased 20 aastat on avaliku sektori kulud eelarvelisi eesmärke pidevalt ületanud. Valitsus on juba võtnud mõningaid meetmeid selle probleemi lahendamiseks ja kavatseb võtta kasutusele lähenemisprogrammis kirjeldatud uue kulude kontrolli kava, mille üle teostaks sõltumatut järelevalvet Taani Majandusnõukogu. |
| --- | --- |

(10)

Eelarveliste eesmärkide saavutamiseks on oluline range kontroll, et vältida korduvat ülekulutamist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil. Viimased 20 aastat on avaliku sektori kulud eelarvelisi eesmärke pidevalt ületanud. Valitsus on juba võtnud mõningaid meetmeid selle probleemi lahendamiseks ja kavatseb võtta kasutusele lähenemisprogrammis kirjeldatud uue kulude kontrolli kava, mille üle teostaks sõltumatut järelevalvet Taani Majandusnõukogu.

| (11) | Demograafiliste tegurite tõttu väheneb töötav elanikkond (15–64 aastased) perioodil 2010–2025 umbes 1,5 % ja 2040. aastaks peaaegu 5 %. Keskpikas perioodis võib majanduse taastumine, nagu näitasid majanduskasvu aastad, tööturgu pingestada. Vaatamata niigi kõrgele tööjõus osalemise määrale on ruumi tööjõu pakkumist veelgi suurendada. 60–64 aastaste hulgas on levinud varane vabatahtlik pensionile jäämine, mille tulemusena on selle vanuserühma tööhõive määr üksnes 40 %. Lisaks saab 10 % alla 40aastases töötavast elanikkonnast kas töövõimetushüvitisi või töötab subsideeritud ametikohtadel. |
| --- | --- |

(11)

Demograafiliste tegurite tõttu väheneb töötav elanikkond (15–64 aastased) perioodil 2010–2025 umbes 1,5 % ja 2040. aastaks peaaegu 5 %. Keskpikas perioodis võib majanduse taastumine, nagu näitasid majanduskasvu aastad, tööturgu pingestada. Vaatamata niigi kõrgele tööjõus osalemise määrale on ruumi tööjõu pakkumist veelgi suurendada. 60–64 aastaste hulgas on levinud varane vabatahtlik pensionile jäämine, mille tulemusena on selle vanuserühma tööhõive määr üksnes 40 %. Lisaks saab 10 % alla 40aastases töötavast elanikkonnast kas töövõimetushüvitisi või töötab subsideeritud ametikohtadel.

| (12) | Alates 1995. aastast on tootlikkus langenud. Üks selle võimalikest põhjustest on nõrk õppeedukus. Ehkki Taani kulutab haridussüsteemile jätkuvalt palju raha, on mitmes olulises valdkonnas õppetulemused vaid keskpärased ja Taani noorte haridustase on ELis tagantpoolt neljas. 2009. aastal oli vaid 70,1 % 20–24 aastastest omandanud vähemalt teise taseme ülemise astme hariduse (ELi keskmine on 78,6 %) (3) ja PISA testi tulemused on keskpärased. Haridus- ja kutseõppeasutustest väljalangemise määrad on suhteliselt kõrged, peaaegu 50 % noorte kutseharidusasutuste õpilastest ei lõpeta kooli. Peale selle ei ole umbes 20 % noortest 10 aastat pärast põhikooli lõpetamist jõudnud teise taseme alumise astme haridusest kaugemale. Haridussüsteemi kvaliteedi parandamine aitaks tulevikus ära hoida ka oskuste mittevastavust tööturu nõudlusele, kus praegu on kvalifitseerimata töötajate üleküllus ja kvalifitseeritute puudus. Tootlikkuse kasv on olnud eriti nõrk ehitus- ja teenindussektoris. Eriti käib see kohalike teenuste, jaesektori, hulgikaubanduse ja isikuteenuste kohta, kus on vähene konkurents; teatavates sektorites võivad kõrged turutõkked põhjustada näiteks vahendite jaotuse, mis ei ole optimaalne. Maakasutusseadused on ranged, piirates tootlikkust suurendava mastaabisäästu võimalusi jaesektoris. Parandamaks asjaolu, et ainult umbes 25 % riigihangetest on avalikud, on valitsus käivitanud strateegia konkurentsi suurendamiseks avalike teenuste valdkonnas, suurendades järk-järgult riigihankeid kohalikes omavalitsustes ja piirkondades, ning määranud kohalikele omavalitsustele uue eesmärgi, mille kohaselt 2015. aastaks peab 31,5 % kõigist hangetest olema avalikud. |
| --- | --- |

(12)

Alates 1995. aastast on tootlikkus langenud. Üks selle võimalikest põhjustest on nõrk õppeedukus. Ehkki Taani kulutab haridussüsteemile jätkuvalt palju raha, on mitmes olulises valdkonnas õppetulemused vaid keskpärased ja Taani noorte haridustase on ELis tagantpoolt neljas. 2009. aastal oli vaid 70,1 % 20–24 aastastest omandanud vähemalt teise taseme ülemise astme hariduse (ELi keskmine on 78,6 %) (3) ja PISA testi tulemused on keskpärased. Haridus- ja kutseõppeasutustest väljalangemise määrad on suhteliselt kõrged, peaaegu 50 % noorte kutseharidusasutuste õpilastest ei lõpeta kooli. Peale selle ei ole umbes 20 % noortest 10 aastat pärast põhikooli lõpetamist jõudnud teise taseme alumise astme haridusest kaugemale. Haridussüsteemi kvaliteedi parandamine aitaks tulevikus ära hoida ka oskuste mittevastavust tööturu nõudlusele, kus praegu on kvalifitseerimata töötajate üleküllus ja kvalifitseeritute puudus. Tootlikkuse kasv on olnud eriti nõrk ehitus- ja teenindussektoris. Eriti käib see kohalike teenuste, jaesektori, hulgikaubanduse ja isikuteenuste kohta, kus on vähene konkurents; teatavates sektorites võivad kõrged turutõkked põhjustada näiteks vahendite jaotuse, mis ei ole optimaalne. Maakasutusseadused on ranged, piirates tootlikkust suurendava mastaabisäästu võimalusi jaesektoris. Parandamaks asjaolu, et ainult umbes 25 % riigihangetest on avalikud, on valitsus käivitanud strateegia konkurentsi suurendamiseks avalike teenuste valdkonnas, suurendades järk-järgult riigihankeid kohalikes omavalitsustes ja piirkondades, ning määranud kohalikele omavalitsustele uue eesmärgi, mille kohaselt 2015. aastaks peab 31,5 % kõigist hangetest olema avalikud.

| (13) | Kodumajapidamiste võlakoormus on SKPga võrreldes suurim ELis. 2004.–2007. aasta kinnisvarabuumi tagajärjel kuhjunud võla tase tekitab potentsiaalse ohu majanduslikule ja rahanduslikule stabiilsusele. Ehkki neid ohte leevendavad Taani keeruka hüpoteegipõhise väärtpaberituru iseärasused ja enamiku kodumajapidamiste üldiselt tugev finantsolukord (kus varad ületavad suuresti võlgu), võeti kinnisvarahindade korrigeerimise järellainetuses vaid piiratud meetmeid kinnisvarahindade protsükliliste kõikumiste amortiseerimiseks. |
| --- | --- |

(13)

Kodumajapidamiste võlakoormus on SKPga võrreldes suurim ELis. 2004.–2007. aasta kinnisvarabuumi tagajärjel kuhjunud võla tase tekitab potentsiaalse ohu majanduslikule ja rahanduslikule stabiilsusele. Ehkki neid ohte leevendavad Taani keeruka hüpoteegipõhise väärtpaberituru iseärasused ja enamiku kodumajapidamiste üldiselt tugev finantsolukord (kus varad ületavad suuresti võlgu), võeti kinnisvarahindade korrigeerimise järellainetuses vaid piiratud meetmeid kinnisvarahindade protsükliliste kõikumiste amortiseerimiseks.

| (14) | Taani on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Eelarve jätkusuutlikkuse parandamiseks on jõutud kokkuleppele karmistada sanktsiooniõigust kohaliku tasandi kulude kontrolli suhtes ning valitsus kavatseb esitada kulupiirmäärasid käsitleva seaduse eelnõu. Tööhõivemeetmed on suunatud tööhõive edendamisele tööea pikendamise kaudu pensionireformi teel. Konkurentsivõime edendamiseks mõeldud konkreetseid algatusi sisaldav konkurentsivõime pakett on suunatud peamiselt ehitus- ja teenustesektorile. Lisaks nimetatud kohustustele rakendatakse hüvitiskava (dowry scheme), et et hõlbustada raskustes pankade puhul erasektori lahendusi ja aidata parandada finantsilist stabiilsust. Nimetatud kohustused ja meetmed on kogumina seotud pakti nelja valdkonnaga. Üldiselt langevad meetmed kokku iga-aastase majanduskasvu analüüsi järelmeetmetega ning on suunatud Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele, eriti tööhõive valdkonnas. Ehkki suurt osa võetud kohustustest on juba täitma hakatud, tuleks lähitulevikus rakendada olulisi meetmeid eelarvedistsipliini tugevdamiseks (kohalikul tasandil) ja tööhõive edendamiseks. Kõnealuseid kohustusi on hinnatud ja soovitustes arvesse võetud. |
| --- | --- |

(14)

Taani on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Eelarve jätkusuutlikkuse parandamiseks on jõutud kokkuleppele karmistada sanktsiooniõigust kohaliku tasandi kulude kontrolli suhtes ning valitsus kavatseb esitada kulupiirmäärasid käsitleva seaduse eelnõu. Tööhõivemeetmed on suunatud tööhõive edendamisele tööea pikendamise kaudu pensionireformi teel. Konkurentsivõime edendamiseks mõeldud konkreetseid algatusi sisaldav konkurentsivõime pakett on suunatud peamiselt ehitus- ja teenustesektorile. Lisaks nimetatud kohustustele rakendatakse hüvitiskava (dowry scheme), et et hõlbustada raskustes pankade puhul erasektori lahendusi ja aidata parandada finantsilist stabiilsust. Nimetatud kohustused ja meetmed on kogumina seotud pakti nelja valdkonnaga. Üldiselt langevad meetmed kokku iga-aastase majanduskasvu analüüsi järelmeetmetega ning on suunatud Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele, eriti tööhõive valdkonnas. Ehkki suurt osa võetud kohustustest on juba täitma hakatud, tuleks lähitulevikus rakendada olulisi meetmeid eelarvedistsipliini tugevdamiseks (kohalikul tasandil) ja tööhõive edendamiseks. Kõnealuseid kohustusi on hinnatud ja soovitustes arvesse võetud.

| (15) | Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava, kaasa arvatud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustused. Komisjon on võtnud arvesse mitte ainult nende olulisust Taani jätkusuutlikule eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitikale, vaid ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja suunistele, arvestades vajadust tugevdada ELi majanduse üldist juhtimist, pakkudes tulevastele riiklikele otsustele ELi tasandi sisendit. Seda arvesse võttes on komisjon seisukohal, et jätkuvaid jõulisi jõupingutusi eelarve konsolideerimiseks tuleks teha 2011. aastal ja ka edaspidi. Samuti tuleks astuda samme, et suurendada veelgi tööjõu pakkumist, vähendades varast pensionilejäämist ja tegeledes konkreetsete elanikkonnarühmadega, parandada hariduse kvaliteeti, tugevdada konkurentsi peamistest sektorites ja stabiliseerida veelgi kinnisvaraturgu. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava, kaasa arvatud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustused. Komisjon on võtnud arvesse mitte ainult nende olulisust Taani jätkusuutlikule eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitikale, vaid ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja suunistele, arvestades vajadust tugevdada ELi majanduse üldist juhtimist, pakkudes tulevastele riiklikele otsustele ELi tasandi sisendit. Seda arvesse võttes on komisjon seisukohal, et jätkuvaid jõulisi jõupingutusi eelarve konsolideerimiseks tuleks teha 2011. aastal ja ka edaspidi. Samuti tuleks astuda samme, et suurendada veelgi tööjõu pakkumist, vähendades varast pensionilejäämist ja tegeledes konkreetsete elanikkonnarühmadega, parandada hariduse kvaliteeti, tugevdada konkurentsi peamistest sektorites ja stabiliseerida veelgi kinnisvaraturgu.

| (16) | Võttes arvesse kõnealust hindamist ja nõukogu 16. juulil 2010. aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitust, on nõukogu vaadanud läbi Taani 2011. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi. Nõukogu arvamust (4) peegeldab eriti tema allpool punktis 1 esitatud soovitus. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu vaadanud läbi Taani riikliku reformikava, |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse kõnealust hindamist ja nõukogu 16. juulil 2010. aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitust, on nõukogu vaadanud läbi Taani 2011. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi. Nõukogu arvamust (4) peegeldab eriti tema allpool punktis 1 esitatud soovitus. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu vaadanud läbi Taani riikliku reformikava,

SOOVITAB KÄESOLEVAGA Taanil võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid.

| 1. | Rakendada eelarve konsolideerimise meetmed 2011., 2012 ja 2013. aastal ja tagada vastavalt kavale aastail 2011–2013 eelarve korrigeerimine keskmiselt vähemalt 0,5 % SKPst aastas ja kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2013. aastaks kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega. Seejärel tagada vastavalt kavale vajalik kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas. Kiirendada valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamist juhul, kui majandustingimused osutuvad oodatust paremaks. Tugevdada kulude kontrolli, võttes vastu kohaliku, piirkondliku ja keskvalitsuse kulude ülemmäärad, mis on kooskõlas üldiste keskpika perioodi eelarveliste eesmärkidega. |
| --- | --- |

1.

Rakendada eelarve konsolideerimise meetmed 2011., 2012 ja 2013. aastal ja tagada vastavalt kavale aastail 2011–2013 eelarve korrigeerimine keskmiselt vähemalt 0,5 % SKPst aastas ja kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2013. aastaks kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega. Seejärel tagada vastavalt kavale vajalik kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas. Kiirendada valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamist juhul, kui majandustingimused osutuvad oodatust paremaks. Tugevdada kulude kontrolli, võttes vastu kohaliku, piirkondliku ja keskvalitsuse kulude ülemmäärad, mis on kooskõlas üldiste keskpika perioodi eelarveliste eesmärkidega.

| 2. | Võtta tööhõive tugevdamiseks ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks samme, et tõsta pikaajalise tööjõu pakkumist, rakendades hiljuti läbi viidud vabatahtliku varase pensionilejäämise kava reformi, reformida töövõimetuspensionid ja suunata subsideeritud tööhõivekavad paremini kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele. |
| --- | --- |

2.

Võtta tööhõive tugevdamiseks ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks samme, et tõsta pikaajalise tööjõu pakkumist, rakendades hiljuti läbi viidud vabatahtliku varase pensionilejäämise kava reformi, reformida töövõimetuspensionid ja suunata subsideeritud tööhõivekavad paremini kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele.

| 3. | Kiirendada reforme haridussüsteemi kvaliteedi tõstmiseks. Vähendada õppeasutustest väljalangemise määrasid, eelkõige kutseõppesektoris, ja suurendada praktikakohtade arvu. |
| --- | --- |

3.

Kiirendada reforme haridussüsteemi kvaliteedi tõstmiseks. Vähendada õppeasutustest väljalangemise määrasid, eelkõige kutseõppesektoris, ja suurendada praktikakohtade arvu.

| 4. | Astuda samme konkurentsitõkete kõrvaldamiseks, eriti kohalike teenuste ja jaekaubandussektoris, vaadates läbi maa kasutamist reguleerivad õigusaktid ning avades riigihanked kohalikes omavalitsustes ja piirkondades. |
| --- | --- |

4.

Astuda samme konkurentsitõkete kõrvaldamiseks, eriti kohalike teenuste ja jaekaubandussektoris, vaadates läbi maa kasutamist reguleerivad õigusaktid ning avades riigihanked kohalikes omavalitsustes ja piirkondades.

| 5. | Toetades hiljutise hinnakorrigeerimise järgset kinnisvaraturu stabiliseerumist, kaaluda ennetusmeetmeid kinnisvaraturu ja finantssüsteemi keskpika perioodi stabiilsuse tugevdamiseks, kaasa arvatud hüpoteegi- ja omandimaksusüsteemi toimimise ülevaatamise kaudu. |
| --- | --- |

5.

Toetades hiljutise hinnakorrigeerimise järgset kinnisvaraturu stabiliseerumist, kaaluda ennetusmeetmeid kinnisvaraturu ja finantssüsteemi keskpika perioodi stabiilsuse tugevdamiseks, kaasa arvatud hüpoteegi- ja omandimaksusüsteemi toimimise ülevaatamise kaudu.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Kuigi on täheldatud, et Taanis alustavad õpilased oma haridusteed üldiselt hiljem kui muudes liikmesriikides ning omandavad teise taseme ülemise astme hariduse üle 24 aasta vanusena. 85 % 25–34-aastastest elanikest on omandanud vähemalt teise taseme ülemise astme hariduse.

3

(4)  Nähtud ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikes 3.

4

---

| 20.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 213/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 213/5

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Eesti 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta

2011/C 213/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega.

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Eesti esitas 29. aprillil 2011 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2015 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt. |
| --- | --- |

(6)

Eesti esitas 29. aprillil 2011 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2015 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt.

| (7) | Eestit tabas üleilmne finantskriis eriti rängalt ning võimendas riigisisese kinnisvara- ja tarbimisbuumi negatiivset mõju. 2008.–2009. aastal vähenes SKP kokku 19 % ning töötuse määr kasvas peaaegu neli korda ja jõudis 2010. aastal 16,8 % tasemele. Majandus on aga kiiresti elavnenud ning SKP reaalkasv peaks järgmistel aastatel kiirenema. Majanduse elavnemist on peamiselt toetanud eksport, kuid sisenõudlus kasvab peamiselt tänu tugevale investeerimisele. Paranenud kasvuväljavaated on andnud positiivse tõuke tööturu elavnemisele. Tööhõivemäär on viimasel ajal märkimisväärselt tõusnud, kuigi pikaajalise töötuse määr püsib endiselt kõrge. Kuigi inflatsioon eelmise aastaga võrreldes kiirenes, peaks see aeglustuma kooskõlas toorainehindade arenguga maailmaturul. |
| --- | --- |

(7)

Eestit tabas üleilmne finantskriis eriti rängalt ning võimendas riigisisese kinnisvara- ja tarbimisbuumi negatiivset mõju. 2008.–2009. aastal vähenes SKP kokku 19 % ning töötuse määr kasvas peaaegu neli korda ja jõudis 2010. aastal 16,8 % tasemele. Majandus on aga kiiresti elavnenud ning SKP reaalkasv peaks järgmistel aastatel kiirenema. Majanduse elavnemist on peamiselt toetanud eksport, kuid sisenõudlus kasvab peamiselt tänu tugevale investeerimisele. Paranenud kasvuväljavaated on andnud positiivse tõuke tööturu elavnemisele. Tööhõivemäär on viimasel ajal märkimisväärselt tõusnud, kuigi pikaajalise töötuse määr püsib endiselt kõrge. Kuigi inflatsioon eelmise aastaga võrreldes kiirenes, peaks see aeglustuma kooskõlas toorainehindade arenguga maailmaturul.

| (8) | Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase stabiilsusprogrammi hindamise, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Stabiilsusprogrammi kohane keskpika perioodi eelarvestrateegia on saavutada keskpika perioodi eesmärk (s.t struktuurne tasakaal) aastaks 2013 ja säilitada see kogu ülejäänud stabiilsusprogrammi perioodi jooksul, seades eesmärgiks struktuurse ülejäägi 2013. aastal ja pärast seda. Prognooside kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepositsioon olema alates 2013. aastast ülejäägis, kuigi eeldatakse, et valitsemissektori eelarve puudujääk suureneb mõnevõrra lühikeses perspektiivis tulenevalt CO2-arvestusühikute müügiga seotud keskkonnainvesteeringute ühekordsest mõjust. Stabiilsusprogrammi kohane eelarve kohandamine põhineb valitsemissektori tarbimiskulude kasvu piiramisel. Stabiilsusprogrammis on esitatud teavet eesmärgiks seatud eelarvepositsiooni saavutamiseks võetavate meetmete kohta ning varasemate eelarve-eesmärkide saavutamine leevendab ohtu, et eesmärke tulevastel aastatel ei saavutata. Eelkõige on kavandatud reformide eesmärk suurendada tõhusust mitmes valdkonnas, näiteks hariduse ja aktiivse tööturupoliitika valdkonnas. Seega tundub, et eelarve-eesmärkidega seotud ohud on üldiselt tasakaalustatud. Tulevaste eelarvete seisukohast on siiski oluline esitada põhilised üksikasjad selliste meetmete kohta, mille eesmärk on veelgi kärpida avaliku sektori kulutusi ja seega toetada stabiilsusprogrammi rakendamist. |
| --- | --- |

(8)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase stabiilsusprogrammi hindamise, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Stabiilsusprogrammi kohane keskpika perioodi eelarvestrateegia on saavutada keskpika perioodi eesmärk (s.t struktuurne tasakaal) aastaks 2013 ja säilitada see kogu ülejäänud stabiilsusprogrammi perioodi jooksul, seades eesmärgiks struktuurse ülejäägi 2013. aastal ja pärast seda. Prognooside kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepositsioon olema alates 2013. aastast ülejäägis, kuigi eeldatakse, et valitsemissektori eelarve puudujääk suureneb mõnevõrra lühikeses perspektiivis tulenevalt CO2-arvestusühikute müügiga seotud keskkonnainvesteeringute ühekordsest mõjust. Stabiilsusprogrammi kohane eelarve kohandamine põhineb valitsemissektori tarbimiskulude kasvu piiramisel. Stabiilsusprogrammis on esitatud teavet eesmärgiks seatud eelarvepositsiooni saavutamiseks võetavate meetmete kohta ning varasemate eelarve-eesmärkide saavutamine leevendab ohtu, et eesmärke tulevastel aastatel ei saavutata. Eelkõige on kavandatud reformide eesmärk suurendada tõhusust mitmes valdkonnas, näiteks hariduse ja aktiivse tööturupoliitika valdkonnas. Seega tundub, et eelarve-eesmärkidega seotud ohud on üldiselt tasakaalustatud. Tulevaste eelarvete seisukohast on siiski oluline esitada põhilised üksikasjad selliste meetmete kohta, mille eesmärk on veelgi kärpida avaliku sektori kulutusi ja seega toetada stabiilsusprogrammi rakendamist.

| (9) | Pikaajalise töötuse määr on endiselt kõrge ning piirkonniti on töötuse määr olnud pidevalt üsna erinev. Kuigi alates 2009. aastast on olukord märgatavalt paranenud, on aktiivse tööturupoliitika rahastamise tase üks madalaimaid ELis ning seetõttu on aktiivset toetust saavate töötute osakaal väike. Eesti tööturg on üsna paindlik, mida toetab otsus lükata kuni 2013. aastani edasi tööseaduste paketiga ettenähtud töötushüvitise suurenemine. Sellisest paindlikkusest hoolimata on Eestis tööjõu maksukoormus üsna suur, mis võib tööjõupakkumist ja -nõudlust negatiivselt mõjutada. See probleem on eriti terav, arvestades kõrget töötuse määra noorte ja madala kvalifikatsiooniga inimeste hulgas, keda ohustab vaesusrisk. Sotsiaalmaksete vähendamiseks kavandatud reformid on samm õiges suunas, kuid need tuleb ellu viia koos eelarvepositsiooni tugevdamisega. Tõhusust oleks võimalik suurendada muude hüviste vajaduspõhisuse tõstmisega, et parandada nende sihistatust. |
| --- | --- |

(9)

Pikaajalise töötuse määr on endiselt kõrge ning piirkonniti on töötuse määr olnud pidevalt üsna erinev. Kuigi alates 2009. aastast on olukord märgatavalt paranenud, on aktiivse tööturupoliitika rahastamise tase üks madalaimaid ELis ning seetõttu on aktiivset toetust saavate töötute osakaal väike. Eesti tööturg on üsna paindlik, mida toetab otsus lükata kuni 2013. aastani edasi tööseaduste paketiga ettenähtud töötushüvitise suurenemine. Sellisest paindlikkusest hoolimata on Eestis tööjõu maksukoormus üsna suur, mis võib tööjõupakkumist ja -nõudlust negatiivselt mõjutada. See probleem on eriti terav, arvestades kõrget töötuse määra noorte ja madala kvalifikatsiooniga inimeste hulgas, keda ohustab vaesusrisk. Sotsiaalmaksete vähendamiseks kavandatud reformid on samm õiges suunas, kuid need tuleb ellu viia koos eelarvepositsiooni tugevdamisega. Tõhusust oleks võimalik suurendada muude hüviste vajaduspõhisuse tõstmisega, et parandada nende sihistatust.

| (10) | Eesti energiamahukuse näitaja on üks suurimaid ELis. See on osaliselt tingitud sellest, et tootmisstruktuur hõlmab põhiliselt energiamahukaid sektoreid ja tööstusharusid. Teine oluline tegur on sektorite vähene energiatõhusus. Eesti riiklikus reformikavas on seatud eesmärgiks saavutada 2016. aastal energiasääst 9 % prognoosidega võrreldes (16 % 2020. aastaks riikliku reformikava kohaselt). Peale selle on vähe teavet selle kohta, kuidas ja millal meetmeid rakendatakse ning milline on nende eeldatav mõju. Seega on jätkuvalt potentsiaali energiatõhususe suurendamiseks. Energiatõhususe suurendamisel on tõenäoliselt positiivne mõju keskkonnale ja energiavarustuse kindlusele, kuid see aitaks vähendada ka inflatsioonisurveid ja parandada hinnakonkurentsi. |
| --- | --- |

(10)

Eesti energiamahukuse näitaja on üks suurimaid ELis. See on osaliselt tingitud sellest, et tootmisstruktuur hõlmab põhiliselt energiamahukaid sektoreid ja tööstusharusid. Teine oluline tegur on sektorite vähene energiatõhusus. Eesti riiklikus reformikavas on seatud eesmärgiks saavutada 2016. aastal energiasääst 9 % prognoosidega võrreldes (16 % 2020. aastaks riikliku reformikava kohaselt). Peale selle on vähe teavet selle kohta, kuidas ja millal meetmeid rakendatakse ning milline on nende eeldatav mõju. Seega on jätkuvalt potentsiaali energiatõhususe suurendamiseks. Energiatõhususe suurendamisel on tõenäoliselt positiivne mõju keskkonnale ja energiavarustuse kindlusele, kuid see aitaks vähendada ka inflatsioonisurveid ja parandada hinnakonkurentsi.

| (11) | Hoolimata kolmanda taseme haridusega inimeste üldiselt suurest osakaalust, aitaks haridussüsteemi kõikide tasemete täiendav reformimine vähendada probleeme, mis on seotud kutseoskuste vajakajäämistega, koolide ja kolmanda taseme haridust andvate asutuste arvukusega ning vähese keskendumisega kutseharidusele, mis kõik tingib kutsekvalifikatsioonita inimeste suure osakaalu. Praegusi demograafilisi suundumusi arvestades on oluline parandada inimkapitali kvaliteeti, et suurendada potentsiaalset majanduskasvu keskpika perioodi jooksul. Eelkõige aitaks majanduse käimasolevat tasakaalustamist avatud sektori suunas toetada kolmanda taseme hariduse keskendumine majanduse võtmevaldkondadele (nt inseneriteadus). Haridusreformi rakendamine aitaks samuti tõhustada avalikku sektorit, kuna praegu on kohaliku tasandi haridusjuhtimissüsteem liiga killustatud, mis tingib nii toetuste ebatõhususe kui ka teenuste madala kvaliteedi. |
| --- | --- |

(11)

Hoolimata kolmanda taseme haridusega inimeste üldiselt suurest osakaalust, aitaks haridussüsteemi kõikide tasemete täiendav reformimine vähendada probleeme, mis on seotud kutseoskuste vajakajäämistega, koolide ja kolmanda taseme haridust andvate asutuste arvukusega ning vähese keskendumisega kutseharidusele, mis kõik tingib kutsekvalifikatsioonita inimeste suure osakaalu. Praegusi demograafilisi suundumusi arvestades on oluline parandada inimkapitali kvaliteeti, et suurendada potentsiaalset majanduskasvu keskpika perioodi jooksul. Eelkõige aitaks majanduse käimasolevat tasakaalustamist avatud sektori suunas toetada kolmanda taseme hariduse keskendumine majanduse võtmevaldkondadele (nt inseneriteadus). Haridusreformi rakendamine aitaks samuti tõhustada avalikku sektorit, kuna praegu on kohaliku tasandi haridusjuhtimissüsteem liiga killustatud, mis tingib nii toetuste ebatõhususe kui ka teenuste madala kvaliteedi.

| (12) | Eesti on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need hõlmavad meetmeid, mis on ette nähtud riigi rahanduse jätkusuutlikkuse, tööhõive ja konkurentsivõimega seotud probleemide lahendamiseks. Eelarve osas on paktiga võetud kohustus saavutada eelarve tasakaal 2013. aastaks ja ülejääk 2014. aastaks, viia riigieelarve baasseadusesse sisse avaliku sektori eelarve tasakaalu nõue, teha esimesi samme eripensionide süsteemi reformimiseks. Tööhõive soodustamiseks on kavandatud teatavad maksustiimulid. Konkurentsivõime suurendamist käsitlevad meetmed hõlmavad innovatsiooni, kõrgharidust ja avaliku teenistuse süsteemi reformi. Paktist tulenevad kohustused kajastuvad riikliku reformikava raames esitatud tegevuskavas. Paktis sätestatud eesmärke aitaksid saavutada täiendavad meetmed, mille eesmärk on tugevdada tööturupoliitikat ning lahendada ressursitõhususe ja energiaturuga seotud probleeme. Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi on hinnatud ja soovitustes arvesse võetud. |
| --- | --- |

(12)

Eesti on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need hõlmavad meetmeid, mis on ette nähtud riigi rahanduse jätkusuutlikkuse, tööhõive ja konkurentsivõimega seotud probleemide lahendamiseks. Eelarve osas on paktiga võetud kohustus saavutada eelarve tasakaal 2013. aastaks ja ülejääk 2014. aastaks, viia riigieelarve baasseadusesse sisse avaliku sektori eelarve tasakaalu nõue, teha esimesi samme eripensionide süsteemi reformimiseks. Tööhõive soodustamiseks on kavandatud teatavad maksustiimulid. Konkurentsivõime suurendamist käsitlevad meetmed hõlmavad innovatsiooni, kõrgharidust ja avaliku teenistuse süsteemi reformi. Paktist tulenevad kohustused kajastuvad riikliku reformikava raames esitatud tegevuskavas. Paktis sätestatud eesmärke aitaksid saavutada täiendavad meetmed, mille eesmärk on tugevdada tööturupoliitikat ning lahendada ressursitõhususe ja energiaturuga seotud probleeme. Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi on hinnatud ja soovitustes arvesse võetud.

| (13) | Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi, riiklikku reformikava ja laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Eesti fiskaal-, sotsiaal- ja majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning ka seda, kuidas neis järgitakse ELi eeskirju ja suuniseid, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldist juhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Komisjon leiab, et kuigi tulevastes eelarvetes on vaja täpsustada meetmeid, mille abil saavutada eesmärgiks seatud eelarvepositsioon, leevendab ülevaade Eesti ametiasutuste senisest tegevusest ohtu, et eelarve-eesmärke ei saavutata. Tuleks võtta täiendavaid meetmed, et tugevdada tööturupoliitikat, rohkem stimuleerida töötamist, tugevdada ulatusliku haridusreformi abil inimkapitali ning lahendada ressursitõhususe ja energiaturuga seotud probleemid. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi, riiklikku reformikava ja laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Eesti fiskaal-, sotsiaal- ja majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning ka seda, kuidas neis järgitakse ELi eeskirju ja suuniseid, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldist juhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Komisjon leiab, et kuigi tulevastes eelarvetes on vaja täpsustada meetmeid, mille abil saavutada eesmärgiks seatud eelarvepositsioon, leevendab ülevaade Eesti ametiasutuste senisest tegevusest ohtu, et eelarve-eesmärke ei saavutata. Tuleks võtta täiendavaid meetmed, et tugevdada tööturupoliitikat, rohkem stimuleerida töötamist, tugevdada ulatusliku haridusreformi abil inimkapitali ning lahendada ressursitõhususe ja energiaturuga seotud probleemid.

| (14) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Eesti 2011. aasta stabiilsusprogrammi ning nõukogu arvamus (3) kajastub eelkõige punktis 1 esitatud soovituses. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Eesti riikliku reformikava, |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Eesti 2011. aasta stabiilsusprogrammi ning nõukogu arvamus (3) kajastub eelkõige punktis 1 esitatud soovituses. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Eesti riikliku reformikava,

SOOVITAB Eestil võtta aastatel 2011–2012 järgmisi meetmeid:

| 1. | saavutada hiljemalt 2013. aastaks struktuurne ülejääk, hoides eelarvepuudujääki 2012. aastal 2,1 % piires SKPst, säilitades range kontrolli kulutuste üle ja tõstes avaliku sektori kulutuste tõhusust; |
| --- | --- |

1.

saavutada hiljemalt 2013. aastaks struktuurne ülejääk, hoides eelarvepuudujääki 2012. aastal 2,1 % piires SKPst, säilitades range kontrolli kulutuste üle ja tõstes avaliku sektori kulutuste tõhusust;

| 2. | võtta meetmeid tööjõunõudluse toetamiseks ja vaesusriski vähendamiseks, vähendades eelarveneutraalsel viisil maksukoormust ja sotsiaalmakseid, samuti suurendades aktiivse tööturupoliitika tõhusust, võttes sealhulgas noortele ja pikaajalistele töötutele suunatud meetmeid, eelkõige suure tööpuudusega piirkondades; |
| --- | --- |

2.

võtta meetmeid tööjõunõudluse toetamiseks ja vaesusriski vähendamiseks, vähendades eelarveneutraalsel viisil maksukoormust ja sotsiaalmakseid, samuti suurendades aktiivse tööturupoliitika tõhusust, võttes sealhulgas noortele ja pikaajalistele töötutele suunatud meetmeid, eelkõige suure tööpuudusega piirkondades;

| 3. | tagada kavandatud stiimulite rakendamine energiamahukuse vähendamiseks ja majanduse energiatõhususe suurendamiseks eelkõige ehitus- ja transpordisektoris, tagades muu hulgas turu parema toimimise; |
| --- | --- |

3.

tagada kavandatud stiimulite rakendamine energiamahukuse vähendamiseks ja majanduse energiatõhususe suurendamiseks eelkõige ehitus- ja transpordisektoris, tagades muu hulgas turu parema toimimise;

| 4. | seada haridussüsteemi reformi rakendamisel prioriteediks alushariduse kättesaadavust parandavad meetmed ning kutsehariduse kvaliteedi ja kättesaadavuse parandamise. Viia haridustulemused paremini kooskõlla tööturu vajadustega ja luua madala kvalifikatsiooniga töötajatele võimalused elukestvas õppes osalemiseks. |
| --- | --- |

4.

seada haridussüsteemi reformi rakendamisel prioriteediks alushariduse kättesaadavust parandavad meetmed ning kutsehariduse kvaliteedi ja kättesaadavuse parandamise. Viia haridustulemused paremini kooskõlla tööturu vajadustega ja luua madala kvalifikatsiooniga töötajatele võimalused elukestvas õppes osalemiseks.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3.

3

---

| 20.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 213/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 213/8

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Prantsusmaa 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

2011/C 213/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega.

ning arvestades järgmist

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika parem koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika parem koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Prantsusmaa esitas 3. mail oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja riikliku reformikava 2011. aastaks. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt. |
| --- | --- |

(6)

Prantsusmaa esitas 3. mail oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja riikliku reformikava 2011. aastaks. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt.

| (7) | Majandus- ja finantskriisi negatiivne mõju Prantsusmaale oli teiste liikmesriikidega võrreldes suhteliselt väiksem – Prantsusmaa SKP langes 2009. aastal 2,7 %, seda osalt mahukate majanduslike stabilisaatorite ja kodumajapidamiste tarbimise vastupanuvõime tõttu. Ka pangandussektor osutus vastupanuvõimeliseks. 2010. aastal majandus elavnes ja SKP kasvunumbriks oli kokkuvõttes 1,5 %. Ometi on majanduskriis avaldanud olulist mõju Prantsusmaa avaliku sektori rahandusele. Automaatsete stabilisaatorite ja suvakohaste stimuleerivate fiskaalmeetmete tõttu kasvas valitsemissektori puudujääk 3,3 %-lt SKPst 2008. aastal 7,5 %-ni SKPst 2009. aastal. Samuti on kriis süvendanud tööjõu ebapiisavat rakendamist ja struktuurilisi nõrkusi Prantsusmaa tööturul, kus tööpuudus oli 2010. aastal suhteliselt kõrge, s.o 9,7 %. Lisaks on kaupade kaubandusbilanss viimase kümnendi jooksul järk-järgult halvenenud, tuues esile Prantsuse ettevõtete kuludepõhise ja mitte-hinnapõhise konkurentsivõime probleemid. |
| --- | --- |

(7)

Majandus- ja finantskriisi negatiivne mõju Prantsusmaale oli teiste liikmesriikidega võrreldes suhteliselt väiksem – Prantsusmaa SKP langes 2009. aastal 2,7 %, seda osalt mahukate majanduslike stabilisaatorite ja kodumajapidamiste tarbimise vastupanuvõime tõttu. Ka pangandussektor osutus vastupanuvõimeliseks. 2010. aastal majandus elavnes ja SKP kasvunumbriks oli kokkuvõttes 1,5 %. Ometi on majanduskriis avaldanud olulist mõju Prantsusmaa avaliku sektori rahandusele. Automaatsete stabilisaatorite ja suvakohaste stimuleerivate fiskaalmeetmete tõttu kasvas valitsemissektori puudujääk 3,3 %-lt SKPst 2008. aastal 7,5 %-ni SKPst 2009. aastal. Samuti on kriis süvendanud tööjõu ebapiisavat rakendamist ja struktuurilisi nõrkusi Prantsusmaa tööturul, kus tööpuudus oli 2010. aastal suhteliselt kõrge, s.o 9,7 %. Lisaks on kaupade kaubandusbilanss viimase kümnendi jooksul järk-järgult halvenenud, tuues esile Prantsuse ettevõtete kuludepõhise ja mitte-hinnapõhise konkurentsivõime probleemid.

| (8) | Tuginedes ajakohastatud stabiilsusprogrammi hindamisele määruse (EÜ) nr 1466/97 kohaselt, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlik, eelkõige kuna oodatav majanduskasvu tase on hilisemate aastate potentsiaalsest majanduskasvust märgatavalt suurem. Pärast oodatust väiksemat, s.o 7 % SKPst moodustavat puudujääki 2010. aastal, kavatsetakse puudujääki 2013. aastal (s.o nõukogu poolt määratud tähtpäev ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks) stabiilsusprogrammi abil vähendada 3 %-ni SKP-st ja jätkata eelarve konsolideerimist ka pärast seda. Võttes lähtepunktiks 2010. aasta, mil võlg moodustas 82 % SKPst, suureneb võla suhe kuni 2012. aastani (86 %), misjärel see hakkab pisut vähenema. Puudujäägi ja võla kohandamise teel seisavad mitmed riskid, sealhulgas võimalus, et makromajanduslik stsenaarium osutub halvemaks, asjaolu, et meetmeid ei ole 2012. aasta ja edaspidiste aastate eesmärkide saavutamiseks piisavalt täpsustatud ja asjaolu, et vaatamata oodatust paremale tulemusele 2010. aastal, ei ole varem eesmärke sageli saavutatud. Seepärast ei saa ülemäärase puudujäägi kõrvaldamist 2013. aastaks tagada, kui vajadusel ei võeta täiendavaid meetmeid. Keskpika perioodi eesmärki, s.o eelarve struktuurset tasakaalu, stabiilsusprogrammi kehtivusaja jooksul ei saavutata. Eelarvepositsiooni keskmine aastane paranemine (komisjoni talituste poolt ühiselt kokku lepitud metodoloogia alusel ümberarvutatuna) jääb ajavahemikul 2010–2013 pisut allapoole nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituses esitatust (üle 1 % SKPst). |
| --- | --- |

(8)

Tuginedes ajakohastatud stabiilsusprogrammi hindamisele määruse (EÜ) nr 1466/97 kohaselt, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlik, eelkõige kuna oodatav majanduskasvu tase on hilisemate aastate potentsiaalsest majanduskasvust märgatavalt suurem. Pärast oodatust väiksemat, s.o 7 % SKPst moodustavat puudujääki 2010. aastal, kavatsetakse puudujääki 2013. aastal (s.o nõukogu poolt määratud tähtpäev ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks) stabiilsusprogrammi abil vähendada 3 %-ni SKP-st ja jätkata eelarve konsolideerimist ka pärast seda. Võttes lähtepunktiks 2010. aasta, mil võlg moodustas 82 % SKPst, suureneb võla suhe kuni 2012. aastani (86 %), misjärel see hakkab pisut vähenema. Puudujäägi ja võla kohandamise teel seisavad mitmed riskid, sealhulgas võimalus, et makromajanduslik stsenaarium osutub halvemaks, asjaolu, et meetmeid ei ole 2012. aasta ja edaspidiste aastate eesmärkide saavutamiseks piisavalt täpsustatud ja asjaolu, et vaatamata oodatust paremale tulemusele 2010. aastal, ei ole varem eesmärke sageli saavutatud. Seepärast ei saa ülemäärase puudujäägi kõrvaldamist 2013. aastaks tagada, kui vajadusel ei võeta täiendavaid meetmeid. Keskpika perioodi eesmärki, s.o eelarve struktuurset tasakaalu, stabiilsusprogrammi kehtivusaja jooksul ei saavutata. Eelarvepositsiooni keskmine aastane paranemine (komisjoni talituste poolt ühiselt kokku lepitud metodoloogia alusel ümberarvutatuna) jääb ajavahemikul 2010–2013 pisut allapoole nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituses esitatust (üle 1 % SKPst).

| (9) | Suureks väljakutseks on jäänud eelarve konsolideerimise rakendamine. Kulude kõrvalekalde vältimine täielikult kindlaksmääratud meetmetele tuginevate tugevdatud eelarvepingutuste abil on jätkusuutliku eelarvepositsiooni taastamiseks hädavajalik, eriti kuna 2013. aasta eesmärk ei jäta künnise 3 % SKPst alla mitte mingit kindlusvaru. Lisaks oleks vastavalt 2010. aasta detsembris hääletatud riigi rahanduse aastatel 2011–2014 mitmeaastase finantsplaneerimise seaduses täpsustatule asjakohane kasutada kõiki erakorralisi tulusid selleks, et kiirendada puudujäägi ja võla vähendamist. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid keskmise suurusega. Selleks et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, võttis Prantsusmaa 2010. aastal vastu uue pensionireformi. Kavandatavad meetmed, sealhulgas minimaalse pensioniea järkjärguline tõstmine 60 aastalt 62 aastale ja riikliku pensioniea tõstmine 65 aastalt 67 aastale, samuti ennetähtaegselt pensionile jäämise kavade järkjärguline kaotamine peaks avaldama mõju vanemaealiste töötajate madalale tööhõive määrale. Lisaks peaks pensionisüsteem 2018. aastaks tasakaalustuma. Pärast seda on tõenäoline puudujäägi tekkimine, kui ei võeta täiendavaid meetmeid. Viimase pensionireformiga on loodud ka uus ametiasutus, pensioniskeemide juhtkomitee (Comité de pilotage des régimes de retraite), mis vastutab iga-aastaste hinnangute esitamise eest pensionikontode eelarvepositsiooni kohta ja kui esineb vähimgi tõenäosus, et olukord halveneb, siis parandusmeetmete ettepanemise eest. |
| --- | --- |

(9)

Suureks väljakutseks on jäänud eelarve konsolideerimise rakendamine. Kulude kõrvalekalde vältimine täielikult kindlaksmääratud meetmetele tuginevate tugevdatud eelarvepingutuste abil on jätkusuutliku eelarvepositsiooni taastamiseks hädavajalik, eriti kuna 2013. aasta eesmärk ei jäta künnise 3 % SKPst alla mitte mingit kindlusvaru. Lisaks oleks vastavalt 2010. aasta detsembris hääletatud riigi rahanduse aastatel 2011–2014 mitmeaastase finantsplaneerimise seaduses täpsustatule asjakohane kasutada kõiki erakorralisi tulusid selleks, et kiirendada puudujäägi ja võla vähendamist. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid keskmise suurusega. Selleks et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, võttis Prantsusmaa 2010. aastal vastu uue pensionireformi. Kavandatavad meetmed, sealhulgas minimaalse pensioniea järkjärguline tõstmine 60 aastalt 62 aastale ja riikliku pensioniea tõstmine 65 aastalt 67 aastale, samuti ennetähtaegselt pensionile jäämise kavade järkjärguline kaotamine peaks avaldama mõju vanemaealiste töötajate madalale tööhõive määrale. Lisaks peaks pensionisüsteem 2018. aastaks tasakaalustuma. Pärast seda on tõenäoline puudujäägi tekkimine, kui ei võeta täiendavaid meetmeid. Viimase pensionireformiga on loodud ka uus ametiasutus, pensioniskeemide juhtkomitee (Comité de pilotage des régimes de retraite), mis vastutab iga-aastaste hinnangute esitamise eest pensionikontode eelarvepositsiooni kohta ja kui esineb vähimgi tõenäosus, et olukord halveneb, siis parandusmeetmete ettepanemise eest.

| (10) | Kehtivad tööhõivekaitse õigusaktid on ikka veel liiga ranged – majanduslikel põhjustel vallandamiste tingimuste suhtes valitseb õiguslik ebakindlus. See viib tööturul olukorrani, kus tähtajatute töölepingutega töötajad (s.o enamik tööturul osalejaist) saavad kasu suhtelisest kindlustundest, samal ajal kui tähtajaliste töölepingutega töötajatel (s.o enamik uusi tööturule sisenejaid) kindlustunne puudub. Tähtajaliste lepingute osakaal on niisiis märkimisväärselt suurem noorte töötajate seas ning üleminekuid tähtajaliselt lepingult tähtajatule on vähe. Selline segmenteerumine esineb ka kutseõppe kättesaadavuse osas. Selle tulemusel esineb selliste töötajate puhul suur tööjõu voolavus ja piiratud inimkapitali akumuleerimine. Noori töötajaid ja väheste oskustega töötajaid ohustavad seetõttu tööturul ebaproportsionaalsed riskid. Sotsiaalse dialoogi uuendamise seaduse ja 2008. aasta tööturu moderniseerimise seaduse eesmärk oli ajakohastada sotsiaaldialoogi ja lahendada tööturu dualismi probleem. Viimase seadusega kehtestati eelkõige uus menetlus alaliste töölepingute lõpetamiseks vastastikusel kokkuleppel („rupture conventionelle”), mida tänaseks üha enam kohaldatakse. |
| --- | --- |

(10)

Kehtivad tööhõivekaitse õigusaktid on ikka veel liiga ranged – majanduslikel põhjustel vallandamiste tingimuste suhtes valitseb õiguslik ebakindlus. See viib tööturul olukorrani, kus tähtajatute töölepingutega töötajad (s.o enamik tööturul osalejaist) saavad kasu suhtelisest kindlustundest, samal ajal kui tähtajaliste töölepingutega töötajatel (s.o enamik uusi tööturule sisenejaid) kindlustunne puudub. Tähtajaliste lepingute osakaal on niisiis märkimisväärselt suurem noorte töötajate seas ning üleminekuid tähtajaliselt lepingult tähtajatule on vähe. Selline segmenteerumine esineb ka kutseõppe kättesaadavuse osas. Selle tulemusel esineb selliste töötajate puhul suur tööjõu voolavus ja piiratud inimkapitali akumuleerimine. Noori töötajaid ja väheste oskustega töötajaid ohustavad seetõttu tööturul ebaproportsionaalsed riskid. Sotsiaalse dialoogi uuendamise seaduse ja 2008. aasta tööturu moderniseerimise seaduse eesmärk oli ajakohastada sotsiaaldialoogi ja lahendada tööturu dualismi probleem. Viimase seadusega kehtestati eelkõige uus menetlus alaliste töölepingute lõpetamiseks vastastikusel kokkuleppel („rupture conventionelle”), mida tänaseks üha enam kohaldatakse.

| (11) | Prantsusmaa töötuse määr oli 2010. aastal ELi keskmisest pisut kõrgem ja pikaajaline tööpuudus on suurenemas (3,9 % 2010. aastal versus 2,9 % 2008. aastal). Selles kontekstis peaksid töötute tööotsingute toetamisel täitma olulist rolli avaliku sektori tööhõiveteenused. Koondinfokeskusena tegutseva Prantsusmaa uue avaliku sektori tööhõivetalituse Pôle Emploi tegevuse tulemused on seni olnud ebaühtlased. 2009.–2010. aastal oli majanduskriisi ja tööotsijate arvu märkimisväärse tõusu kontekstis selle peamine eesmärk ühendada kaks juba varem tegutsenud haldusasutust. Töölerakendamise teenuste pakkumise andmisega allhankijatele on Pôle Emploi tööturule naasmise eesmärkide puhul seni saavutanud ebaühtlasi tulemusi. Samal ajal ei ole Pôle emploi ressursse piisavalt välja arendatud tööotsijate toetamiseks personaliseeritult (71 täistööaja ekvivalenti 10 000 töötu kohta, mis on märkimisväärselt madalam tase kui mõnedes võrdlusriikides). |
| --- | --- |

(11)

Prantsusmaa töötuse määr oli 2010. aastal ELi keskmisest pisut kõrgem ja pikaajaline tööpuudus on suurenemas (3,9 % 2010. aastal versus 2,9 % 2008. aastal). Selles kontekstis peaksid töötute tööotsingute toetamisel täitma olulist rolli avaliku sektori tööhõiveteenused. Koondinfokeskusena tegutseva Prantsusmaa uue avaliku sektori tööhõivetalituse Pôle Emploi tegevuse tulemused on seni olnud ebaühtlased. 2009.–2010. aastal oli majanduskriisi ja tööotsijate arvu märkimisväärse tõusu kontekstis selle peamine eesmärk ühendada kaks juba varem tegutsenud haldusasutust. Töölerakendamise teenuste pakkumise andmisega allhankijatele on Pôle Emploi tööturule naasmise eesmärkide puhul seni saavutanud ebaühtlasi tulemusi. Samal ajal ei ole Pôle emploi ressursse piisavalt välja arendatud tööotsijate toetamiseks personaliseeritult (71 täistööaja ekvivalenti 10 000 töötu kohta, mis on märkimisväärselt madalam tase kui mõnedes võrdlusriikides).

| (12) | Prantsusmaa jooksevkonto puudujääk on viimase kümnendi jooksul järk-järgult suurenenud, peegeldades kaupade kaubandusbilansi vähenemist, mis on osalt tingitud tööjõukulude konkurentsivõime vähenemisest pärast ühtse miinimumpalga taaskehtestamist ajavahemikus 2003–2005 (varasem 35tunnise töönädala reform oli andnud tulemuseks viis erinevat miinimumtaset). Indekseerimise süsteemi on mõnevõrra parandatud (loodud on sõltumatute ekspertide nõuandekomisjon, kaotatud on suvakohased palgatõusud), millest lähtuvalt on miinimumpalga kasv pidurdunud. Selle tulemusel on miinimumpalka saavate töötajate osakaal oluliselt vähenenud, mis on võimaldanud palkasid paremini diferentseerida. Prantsusmaa miinimumpalk on võrdluses mediaanpalgaga ikka veel üks kõrgematest ELis hoolimata sellest, et tööjõu maksukoormus on tööandja sotsiaalkindlustusmaksete kärbete tõttu palju madalam kui keskmise palga puhul. |
| --- | --- |

(12)

Prantsusmaa jooksevkonto puudujääk on viimase kümnendi jooksul järk-järgult suurenenud, peegeldades kaupade kaubandusbilansi vähenemist, mis on osalt tingitud tööjõukulude konkurentsivõime vähenemisest pärast ühtse miinimumpalga taaskehtestamist ajavahemikus 2003–2005 (varasem 35tunnise töönädala reform oli andnud tulemuseks viis erinevat miinimumtaset). Indekseerimise süsteemi on mõnevõrra parandatud (loodud on sõltumatute ekspertide nõuandekomisjon, kaotatud on suvakohased palgatõusud), millest lähtuvalt on miinimumpalga kasv pidurdunud. Selle tulemusel on miinimumpalka saavate töötajate osakaal oluliselt vähenenud, mis on võimaldanud palkasid paremini diferentseerida. Prantsusmaa miinimumpalk on võrdluses mediaanpalgaga ikka veel üks kõrgematest ELis hoolimata sellest, et tööjõu maksukoormus on tööandja sotsiaalkindlustusmaksete kärbete tõttu palju madalam kui keskmise palga puhul.

| (13) | Prantsusmaa tööjõule pandud maksu- ja sotsiaalkindlustusmaksete koormus on üks suuremaid ELis, samal ajal kui tarbimismaksud on suhteliselt madalad. Samuti jääb keskkonnamaksudest saadav tulu osakaaluna SKPst tugevalt alla ELi keskmise. Maksusüsteemi uuesti tasakaalu viimisel, sealhulgas näiteks üleminekuga tööjõu maksustamiselt tarbimise ja keskkonnasaaste maksustamisele oleks tõenäoliselt soodne mõju nii töökohtade loomisele kui ka keskkonnaeesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(13)

Prantsusmaa tööjõule pandud maksu- ja sotsiaalkindlustusmaksete koormus on üks suuremaid ELis, samal ajal kui tarbimismaksud on suhteliselt madalad. Samuti jääb keskkonnamaksudest saadav tulu osakaaluna SKPst tugevalt alla ELi keskmise. Maksusüsteemi uuesti tasakaalu viimisel, sealhulgas näiteks üleminekuga tööjõu maksustamiselt tarbimise ja keskkonnasaaste maksustamisele oleks tõenäoliselt soodne mõju nii töökohtade loomisele kui ka keskkonnaeesmärkide saavutamisele.

| (14) | Maksu- ja sotsiaalkindlustusmaksete erandid (sh niches fiscales, „maksuniššid”) on Prantsusmaal väga kõrged. Lisaks nõuab süsteemi poolt pakutavatest soodustustest arusaamine ja nende kasutamine ettevõtetelt ja majapidamistelt investeeringuid ulatuslikesse ekspertteadmistesse. Kuigi maksukulusid kasutatakse majanduspoliitika rakendamiseks, ei ole senini antud süsteemset hinnangut selle kohta, kas nende abil on õnnestunud seatud eesmärki täita, kuigi vastavalt riigi rahanduse aastatel 2009–2012 mitmeaastase finantsplaneerimise seadusele on erandite süsteemi läbivaatamine kavandatud aastaks 2012. Minevikus on nende asendatavus avaliku sektori kuludega võimaldanud Prantsusmaa ametiasutustel kehtivaid kulutuste tegemise eeskirjasid formaalselt täita, kuigi edasised üleminekud ei ole enam võimalikud nagu on sätestatud riigi rahanduse aastatel 2011–2014 mitmeaastase finantsplaneerimise seaduse artiklis 9. Prantsusmaa ametiasutused näevad ette maksutulu kaalutluslikku tõusu (peamiselt maksukulude vähendamise kaudu) ajavahemikus 2011–2013 ligikaudu 0,75 % võrra SKPst. 2012. aastast alates kaotatavad maksukulud on vaid osaliselt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(14)

Maksu- ja sotsiaalkindlustusmaksete erandid (sh niches fiscales, „maksuniššid”) on Prantsusmaal väga kõrged. Lisaks nõuab süsteemi poolt pakutavatest soodustustest arusaamine ja nende kasutamine ettevõtetelt ja majapidamistelt investeeringuid ulatuslikesse ekspertteadmistesse. Kuigi maksukulusid kasutatakse majanduspoliitika rakendamiseks, ei ole senini antud süsteemset hinnangut selle kohta, kas nende abil on õnnestunud seatud eesmärki täita, kuigi vastavalt riigi rahanduse aastatel 2009–2012 mitmeaastase finantsplaneerimise seadusele on erandite süsteemi läbivaatamine kavandatud aastaks 2012. Minevikus on nende asendatavus avaliku sektori kuludega võimaldanud Prantsusmaa ametiasutustel kehtivaid kulutuste tegemise eeskirjasid formaalselt täita, kuigi edasised üleminekud ei ole enam võimalikud nagu on sätestatud riigi rahanduse aastatel 2011–2014 mitmeaastase finantsplaneerimise seaduse artiklis 9. Prantsusmaa ametiasutused näevad ette maksutulu kaalutluslikku tõusu (peamiselt maksukulude vähendamise kaudu) ajavahemikus 2011–2013 ligikaudu 0,75 % võrra SKPst. 2012. aastast alates kaotatavad maksukulud on vaid osaliselt kindlaks määratud.

| (15) | Jaesektori konkurentsivõimet rõhuvad endiselt suurte jaemüügikohtade avamisele seatud halduspiirangud ja edasimüügi keeld soetusmaksumusest madalamalt. Teenuste sektoris on mitmetel reguleeritud ametialadel endiselt konkurentsitõkked, mille saaks kõrvaldada kas tööturule sisenemise tingimuste läbivaatamise või teatavate kvootide (numerus clausus) ja nendel ametialadel tegutsemise ainuõiguste järkjärgulise kaotamise teel. |
| --- | --- |

(15)

Jaesektori konkurentsivõimet rõhuvad endiselt suurte jaemüügikohtade avamisele seatud halduspiirangud ja edasimüügi keeld soetusmaksumusest madalamalt. Teenuste sektoris on mitmetel reguleeritud ametialadel endiselt konkurentsitõkked, mille saaks kõrvaldada kas tööturule sisenemise tingimuste läbivaatamise või teatavate kvootide (numerus clausus) ja nendel ametialadel tegutsemise ainuõiguste järkjärgulise kaotamise teel.

| (16) | Prantsusmaa on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti raames. Fiskaalvaldkonnas on Prantsusmaa võtnud kohustuse rakendada kiiresti 2010. aasta pensionireform. Eelarve jätkusuutlikkuse tugevdamiseks muudab Prantsusmaa ka oma põhiseadust, et viia sisse siduv mitmeaastane eelarve planeerimine. Tööturul osalemise suurendamiseks kaalutakse erinevaid meetmeid, mille abil kiirendada aktiivset tööturupoliitikat (nt praktikakohad, mis lihtsustavad noorte töötajate üleminekut koolist tööle, täiendavad lastehoiuvõimalused 2012. aastaks, et parandada naiste töölemineku väljavaateid, ning tööotsijatele suunatud avaliku sektori tööhõiveteenuste tugevdamine). Konkurentsivõime meetmed keskenduvad kõrgharidussüsteemi parandamisele, teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni (investissements d'avenir, „investeeringuid tulevikku”) edendamisele ja halduskoormuse vähendamisele ulatusliku haldamise lihtsustamise programmi rakendamise kaudu. Nimetatud kohustused seonduvad pakti neljast valdkonnast kolmega, jättes kõrvale finantssektori. Kuigi kohustused on võetud valdkondades, kus on peamised probleemid, kujutavad paljud neist (eelkõige eelarvehalduse ning hariduse, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni toetamisega seonduvad kohustused) üksnes kinnitust juba olemasolevale poliitikale/reformidele. Reformikava ei näi olevat täielikult vastavuses tööturul ja ettevõtluskeskkonnas esinevate makromajanduse tasakaalunihete ulatusega. Lisaks valitseb kavandatava põhiseaduse reformiga seoses poliitiline ebakindlus. Kõnealuseid laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi on hinnatud ja soovitustes arvesse võetud. |
| --- | --- |

(16)

Prantsusmaa on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti raames. Fiskaalvaldkonnas on Prantsusmaa võtnud kohustuse rakendada kiiresti 2010. aasta pensionireform. Eelarve jätkusuutlikkuse tugevdamiseks muudab Prantsusmaa ka oma põhiseadust, et viia sisse siduv mitmeaastane eelarve planeerimine. Tööturul osalemise suurendamiseks kaalutakse erinevaid meetmeid, mille abil kiirendada aktiivset tööturupoliitikat (nt praktikakohad, mis lihtsustavad noorte töötajate üleminekut koolist tööle, täiendavad lastehoiuvõimalused 2012. aastaks, et parandada naiste töölemineku väljavaateid, ning tööotsijatele suunatud avaliku sektori tööhõiveteenuste tugevdamine). Konkurentsivõime meetmed keskenduvad kõrgharidussüsteemi parandamisele, teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni (investissements d'avenir, „investeeringuid tulevikku”) edendamisele ja halduskoormuse vähendamisele ulatusliku haldamise lihtsustamise programmi rakendamise kaudu. Nimetatud kohustused seonduvad pakti neljast valdkonnast kolmega, jättes kõrvale finantssektori. Kuigi kohustused on võetud valdkondades, kus on peamised probleemid, kujutavad paljud neist (eelkõige eelarvehalduse ning hariduse, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni toetamisega seonduvad kohustused) üksnes kinnitust juba olemasolevale poliitikale/reformidele. Reformikava ei näi olevat täielikult vastavuses tööturul ja ettevõtluskeskkonnas esinevate makromajanduse tasakaalunihete ulatusega. Lisaks valitseb kavandatava põhiseaduse reformiga seoses poliitiline ebakindlus. Kõnealuseid laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi on hinnatud ja soovitustes arvesse võetud.

| (17) | Komisjon on hinnanud Prantsusmaa stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, seahulgas Prantsusmaa poolt laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust jätkusuutliku eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jaoks Prantsusmaal, vaid ka seda, kas need on kooskõlas ELi eeskirjade ja suunistega, arvestades vajadust tugevdada kogu ELi majanduse juhtimist, andes ELi tasandi panuse riikide tulevastesse otsustesse. Seda silmas pidades näeb komisjon vajadusteelarve konsolideerimise strateegia täiendava täpsustamise järele 2012. aastaks ja hilisemateks aastateks, et tagada ülemäärase puudujäägi kõrvaldamine 2013. aastaks ja võla suunamine vähenemise teele. Mis tahes erakorralisi tulusid tuleks kasutada selleks, et kiirendada puudujäägi ja võla vähendamist nagu on täpsustatud riigi rahanduse aastatel 2011–2014 mitmeaastase finantsplaneerimise seaduse artiklis 11. Üleminek tööjõumaksudelt keskkonna- ja tarbimismaksude poole ning maksukulude ühtlustamine toetaks eelarve- ja keskkonnaeesmärkide saavutamist ning parandaks ettevõtluskeskkonda. 2011.–2012. aastal võetavad täiendavad meetmed peaksid keskenduma tööturu dualismi vähendavate tööhõivekaitse õigusaktide kohandamisele ning avaliku sektori tööhõiveteenuste tugevdamisele, et pakkuda tööotsijatele igakülgset tuge. Jätkata tuleks praegust miinimumpalga alandamise poliitikat. Konkurentsivõimet peaks tõstma reguleeritud ametialadel ja jaekaubanduses. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon on hinnanud Prantsusmaa stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, seahulgas Prantsusmaa poolt laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust jätkusuutliku eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jaoks Prantsusmaal, vaid ka seda, kas need on kooskõlas ELi eeskirjade ja suunistega, arvestades vajadust tugevdada kogu ELi majanduse juhtimist, andes ELi tasandi panuse riikide tulevastesse otsustesse. Seda silmas pidades näeb komisjon vajadusteelarve konsolideerimise strateegia täiendava täpsustamise järele 2012. aastaks ja hilisemateks aastateks, et tagada ülemäärase puudujäägi kõrvaldamine 2013. aastaks ja võla suunamine vähenemise teele. Mis tahes erakorralisi tulusid tuleks kasutada selleks, et kiirendada puudujäägi ja võla vähendamist nagu on täpsustatud riigi rahanduse aastatel 2011–2014 mitmeaastase finantsplaneerimise seaduse artiklis 11. Üleminek tööjõumaksudelt keskkonna- ja tarbimismaksude poole ning maksukulude ühtlustamine toetaks eelarve- ja keskkonnaeesmärkide saavutamist ning parandaks ettevõtluskeskkonda. 2011.–2012. aastal võetavad täiendavad meetmed peaksid keskenduma tööturu dualismi vähendavate tööhõivekaitse õigusaktide kohandamisele ning avaliku sektori tööhõiveteenuste tugevdamisele, et pakkuda tööotsijatele igakülgset tuge. Jätkata tuleks praegust miinimumpalga alandamise poliitikat. Konkurentsivõimet peaks tõstma reguleeritud ametialadel ja jaekaubanduses.

| (18) | Seda hinnangut silmas pidades ja võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitust, on nõukogu Prantsusmaa 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ning tema arvamus (3) on eeskätt esitatud järgnevalt punktis 1 sisalduvas soovituses. Võttes arvesse Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Prantsusmaa riikliku reformikava, |
| --- | --- |

(18)

Seda hinnangut silmas pidades ja võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitust, on nõukogu Prantsusmaa 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ning tema arvamus (3) on eeskätt esitatud järgnevalt punktis 1 sisalduvas soovituses. Võttes arvesse Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Prantsusmaa riikliku reformikava,

SOOVITAB KÄESOLEVAGA Prantsusmaal võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

| 1. | Tagada soovitatud keskmine aastane eelarve konsolideerimine üle 1 % SKPst ajavahemikul 2010–2013 ning kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2013. aastaks kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega, tuues seega valitsemissektori sektori võla suhte langusesse, tagada seejärel piisav areng keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks; täpsustada selle saavutamiseks vajalikud meetmed aastaks 2012 ja edaspidisteks aastateks ja kasutada vastavalt kavale mis tahes erakorralisi tulusid selleks, et kiirendada puudujäägi ja võla vähendamist; jätkata pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse läbivaatamist ja võtta vajaduse korral täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

1.

Tagada soovitatud keskmine aastane eelarve konsolideerimine üle 1 % SKPst ajavahemikul 2010–2013 ning kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2013. aastaks kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega, tuues seega valitsemissektori sektori võla suhte langusesse, tagada seejärel piisav areng keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks; täpsustada selle saavutamiseks vajalikud meetmed aastaks 2012 ja edaspidisteks aastateks ja kasutada vastavalt kavale mis tahes erakorralisi tulusid selleks, et kiirendada puudujäägi ja võla vähendamist; jätkata pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse läbivaatamist ja võtta vajaduse korral täiendavaid meetmeid.

| 2. | Teha tööturu osapooltega konsulteerimise siseriikliku tava kohaseid uusi jõupingutusi, et võidelda tööturu segmenteerumisega, vaadates selleks läbi tööhõivekaitse õigusaktide valitud aspektid, parandades samal ajal inimkapitali ja positiivseid üleminekuid; tagada, et miinimumpalga mis tahes kohandused toetaksid töökohtade loomist. |
| --- | --- |

2.

Teha tööturu osapooltega konsulteerimise siseriikliku tava kohaseid uusi jõupingutusi, et võidelda tööturu segmenteerumisega, vaadates selleks läbi tööhõivekaitse õigusaktide valitud aspektid, parandades samal ajal inimkapitali ja positiivseid üleminekuid; tagada, et miinimumpalga mis tahes kohandused toetaksid töökohtade loomist.

| 3. | Parandada juurdepääsu elukestvale koolitusele, et aidata hoida vanemaealisi töötajaid tööturul ja tõhustada meetmeid tööturule naasmise toetamiseks. Tõhustada aktiivset tööturupoliitikat ja viia sisse meetmeid, mille abil täiustada töökorraldust, otsuste tegemist ja menetlusi avaliku sektori tööhõivetalituses, et parandada teenuseid ja personaliseeritud tuge inimestele, keda ohustab pikaajaline töötus. |
| --- | --- |

3.

Parandada juurdepääsu elukestvale koolitusele, et aidata hoida vanemaealisi töötajaid tööturul ja tõhustada meetmeid tööturule naasmise toetamiseks. Tõhustada aktiivset tööturupoliitikat ja viia sisse meetmeid, mille abil täiustada töökorraldust, otsuste tegemist ja menetlusi avaliku sektori tööhõivetalituses, et parandada teenuseid ja personaliseeritud tuge inimestele, keda ohustab pikaajaline töötus.

| 4. | Parandada maksusüsteemi tõhusust, sealhulgas näiteks liikudes tööjõumaksude juurest keskkonna- ja tarbimismaksude poole ning vähendades maksu- ja sotsiaalkindlustusmaksete erandite (sh „maksuniššide”) arvu ja maksumust. |
| --- | --- |

4.

Parandada maksusüsteemi tõhusust, sealhulgas näiteks liikudes tööjõumaksude juurest keskkonna- ja tarbimismaksude poole ning vähendades maksu- ja sotsiaalkindlustusmaksete erandite (sh „maksuniššide”) arvu ja maksumust.

| 5. | Võtta täiendavaid meetmeid, et kõrvaldada põhjendamatud piirangud reguleeritud kutse- ja ametialadel tegutsemiselt, eelkõige teenuste ja jaesektoris. |
| --- | --- |

5.

Võtta täiendavaid meetmeid, et kõrvaldada põhjendamatud piirangud reguleeritud kutse- ja ametialadel tegutsemiselt, eelkõige teenuste ja jaesektoris.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 3.

3

---

| 20.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 213/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 213/12

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Kreeka 2011. aasta riiklikku reformikava

2011/C 213/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (1) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (1) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks.

| (5) | Kreeka esitas 3. mail 2010 põhjaliku majanduse kohandamise programmi, mida toetatakse euro-ala liikmesriikide ja Rahvusvahelise Valuutafondi finantsabiga 110 miljardi euro ulatuses. Programmile lisatud vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle lisades on ette nähtud majanduspoliitilised tingimused, mille alusel finantsabi antakse. |
| --- | --- |

(5)

Kreeka esitas 3. mail 2010 põhjaliku majanduse kohandamise programmi, mida toetatakse euro-ala liikmesriikide ja Rahvusvahelise Valuutafondi finantsabiga 110 miljardi euro ulatuses. Programmile lisatud vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle lisades on ette nähtud majanduspoliitilised tingimused, mille alusel finantsabi antakse.

| (6) | Teatavate majanduspoliitiliste tingimuste täitmine abi andmise eeldusena on ette nähtud nõukogu 10. mai 2010. aasta otsuses 2010/320/EL (2) ja selle hilisemates muudatustes, (3) mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 136 ja artikli 126 lõikele 9. |
| --- | --- |

(6)

Teatavate majanduspoliitiliste tingimuste täitmine abi andmise eeldusena on ette nähtud nõukogu 10. mai 2010. aasta otsuses 2010/320/EL (2) ja selle hilisemates muudatustes, (3) mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 136 ja artikli 126 lõikele 9.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. Kreeka peaks esitama ajakohastatud stabiilsusprogrammi ning konkreetsed laiendatud euroala pakti kohustused ja meetmed 2011. aastaks, tuginedes ajakohastatud majandusliku kohandamise programmile. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. Kreeka peaks esitama ajakohastatud stabiilsusprogrammi ning konkreetsed laiendatud euroala pakti kohustused ja meetmed 2011. aastaks, tuginedes ajakohastatud majandusliku kohandamise programmile.

| (8) | Viimase aastakümne jooksul on Kreeka majanduskasv tuginenud mittejätkusuutlikele alustele: tarbimise ja eluasemeinvesteeringute kõrgaeg koos reaalpalga ja laenude suure tõusuga; euro kasutuselevõtuga kaasnenud madalad reaalintressimäärad ning finantsturu liberaliseerimine. 2008.–2009. aasta üleilmne kriis tõi esile riigi nõrkused, sealhulgas jätkusuutmatu fiskaalpoliitika, mida osaliselt varjasid ebausaldusväärne statistika ja ajutiselt suured tulud, samuti olid nõrkusteks jäigad töö- ja kaubaturud, konkurentsivõime kadu ja suurenev välisvõlg. Kuigi pangandussektor ei olnud kriisi lähtepunkt, mõjutas seda majandus- ja usalduskriis. Eelarvepositsiooni halvenemise ulatus ilmnes alles hiljem Kreeka raamatupidamis- ja statistikasüsteemide raskete puudujääkide tõttu. See lükkas edasi parandusmeetmete rakendamise. Kui Kreeka eelarve stabiilsus hakkas rohkem muret tekitama ja üleilmne riskikartlikkus suurenes, muutus turgude suhtumine Kreekasse 2010. aasta alguses järsult halvemaks. Kuna Kreekal tekkis märkimisväärne rahastamisvajadus ja tal kadus juurdepääs rahvusvahelistele kapitaliturgudele, palus riik 2010. aasta aprillis rahvusvahelist finantsabi. |
| --- | --- |

(8)

Viimase aastakümne jooksul on Kreeka majanduskasv tuginenud mittejätkusuutlikele alustele: tarbimise ja eluasemeinvesteeringute kõrgaeg koos reaalpalga ja laenude suure tõusuga; euro kasutuselevõtuga kaasnenud madalad reaalintressimäärad ning finantsturu liberaliseerimine. 2008.–2009. aasta üleilmne kriis tõi esile riigi nõrkused, sealhulgas jätkusuutmatu fiskaalpoliitika, mida osaliselt varjasid ebausaldusväärne statistika ja ajutiselt suured tulud, samuti olid nõrkusteks jäigad töö- ja kaubaturud, konkurentsivõime kadu ja suurenev välisvõlg. Kuigi pangandussektor ei olnud kriisi lähtepunkt, mõjutas seda majandus- ja usalduskriis. Eelarvepositsiooni halvenemise ulatus ilmnes alles hiljem Kreeka raamatupidamis- ja statistikasüsteemide raskete puudujääkide tõttu. See lükkas edasi parandusmeetmete rakendamise. Kui Kreeka eelarve stabiilsus hakkas rohkem muret tekitama ja üleilmne riskikartlikkus suurenes, muutus turgude suhtumine Kreekasse 2010. aasta alguses järsult halvemaks. Kuna Kreekal tekkis märkimisväärne rahastamisvajadus ja tal kadus juurdepääs rahvusvahelistele kapitaliturgudele, palus riik 2010. aasta aprillis rahvusvahelist finantsabi.

| (9) | Kreeka võttis omale kohustuse rakendada majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi, et parandada välist ja sisest tasakaalustamatust ja taastada usaldus lühikeses perspektiivis. Keskpikal perioodil peaks Kreeka panema aluse sellisele majanduskasvumudelile, mis tugineks rohkem investeeringutele ja ekspordile, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet. Kohandamisprogrammiga on ette nähtud laiaulatuslikud meetmed kolmel suunal: i) eelarve konsolideerimisstrateegia rakendamine programmi algusaastatel koos struktuursete fiskaalmeetmete ja parema eelarvekontrolliga; ii) töö- ja kaubaturgude struktuurireformid konkurentsivõime ja kasvu parandamiseks ning iii) pangandussüsteemi stabiilsuse toetamine. |
| --- | --- |

(9)

Kreeka võttis omale kohustuse rakendada majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi, et parandada välist ja sisest tasakaalustamatust ja taastada usaldus lühikeses perspektiivis. Keskpikal perioodil peaks Kreeka panema aluse sellisele majanduskasvumudelile, mis tugineks rohkem investeeringutele ja ekspordile, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet. Kohandamisprogrammiga on ette nähtud laiaulatuslikud meetmed kolmel suunal: i) eelarve konsolideerimisstrateegia rakendamine programmi algusaastatel koos struktuursete fiskaalmeetmete ja parema eelarvekontrolliga; ii) töö- ja kaubaturgude struktuurireformid konkurentsivõime ja kasvu parandamiseks ning iii) pangandussüsteemi stabiilsuse toetamine.

| (10) | Komisjon on hinnanud riikliku reformikava eelnõu. Ta on võtnud arvesse mitte üksnes selle asjakohasust Kreeka fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Seda silmas pidades rõhutab komisjon tungivat vajadust rakendada kavandatud meetmeid vastavalt otsusele 2010/320/EL, |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on hinnanud riikliku reformikava eelnõu. Ta on võtnud arvesse mitte üksnes selle asjakohasust Kreeka fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Seda silmas pidades rõhutab komisjon tungivat vajadust rakendada kavandatud meetmeid vastavalt otsusele 2010/320/EL,

SOOVITAB KREEKALE JÄRGMIST:

rakendada täies ulatuses meetmeid, mis on sätestatud otsuses 2010/320/EL, mida on muudetud otsusega 2011/257/EL ja mida on täiendavalt täpsustatud 3. mai 2010. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle lisades, eriti viimases, 2. juuli 2011. aasta lisas.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

1

(2)  ELT L 145, 11.6.2010, lk 6.

2

(3)  Nõukogu 7. septembri 2010. aasta otsus 2010/486/EL (ELT L 241, 14.9.2010, lk 12), nõukogu 20. detsembri 2010. aasta otsus 2011/57/EL (ELT L 26, 29.1.2011, lk 15) ja nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/257/EL (ELT L 110, 29.4.2011, lk 26).

3

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 20.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 213/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 213/14

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 213/05

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 17.12.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.31853 (N 501/10) |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayuda para la conversión de instalaciones de fueloil de Alúmina Española SA (ALCOA) — Galicia |
| Õiguslik alus | Estatuto de Autonomía de Galicia — Convenio con empresa |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Energia säästmine, keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 0,99 mln EUR |
| Abi osatähtsus | 38 % |
| Kestus | Kuni 30.12.2010 |
| Majandusharud | Energia |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Consellería de Economía e Industria de la Xunta de Galicia |
| Edificio Administrativo San Caetano s/n |
| Bloque 5 — planta 4 |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

17.12.2010

Riikliku abi viitenumber

SA.31853 (N 501/10)

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayuda para la conversión de instalaciones de fueloil de Alúmina Española SA (ALCOA) — Galicia

Õiguslik alus

Estatuto de Autonomía de Galicia — Convenio con empresa

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Energia säästmine, keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 0,99 mln EUR

Abi osatähtsus

38 %

Kestus

Kuni 30.12.2010

Majandusharud

Energia

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Consellería de Economía e Industria de la Xunta de Galicia

Edificio Administrativo San Caetano s/n

Bloque 5 — planta 4

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 31.5.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.32595 (11/N) |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Pais Vasco |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Programa de Subvenciones para la Promoción, Difusión, y/o Normalización del Euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT) en la Comunidad Autónoma Vasca |
| Õiguslik alus | Borrador del orden de la Consejera de Cultura, por lo que se regula la concesión y se convocan subvenciones para la promoción, difusión, y/o normalización del euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Kultuuri edendamine, valdkondlik arendustegevus |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | | Kavandatud aastased kulutused: 1,576 mln EUR |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

31.5.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.32595 (11/N)

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Pais Vasco

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Programa de Subvenciones para la Promoción, Difusión, y/o Normalización del Euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT) en la Comunidad Autónoma Vasca

Õiguslik alus

Borrador del orden de la Consejera de Cultura, por lo que se regula la concesión y se convocan subvenciones para la promoción, difusión, y/o normalización del euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT)

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Kultuuri edendamine, valdkondlik arendustegevus

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 1,576 mln EUR

| | Kavandatud abi kogusumma: 1,576 mln EUR |
| --- | --- |

Kavandatud abi kogusumma: 1,576 mln EUR

Abi osatähtsus

60 %

Kestus

31.3.2011–31.12.2011

Majandusharud

Meedia

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Dirección de Promoción del Euskara |
| --- |
| Viceconsejería de Política Lingüistica |
| Departamento de Cultura |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Victoria-Gasteiz |
| Álava, País Vasco |
| ESPAÑA |

Dirección de Promoción del Euskara

Viceconsejería de Política Lingüistica

Departamento de Cultura

C/ Donostia, 1

01010 Victoria-Gasteiz

Álava, País Vasco

ESPAÑA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

Euroopa Keskpank

| 20.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 213/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 213/16

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

11. märts 2011,

seoses soovitusega nõukogu otsuse kohta, mis käsitleb Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga sõlmitava rahaküsimusi käsitleva lepingu üle peetavate läbirääkimiste korda

(CON/2011/22)

2011/C 213/06

Sissejuhatus ja õiguslik alus

10. märtsil 2011 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses soovitusega nõukogu otsuse kohta, mis käsitleb Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga sõlmitava rahaküsimusi käsitleva lepingu üle peetavate läbirääkimiste korda (1) (edaspidi „otsuse eelnõu”).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 219 lõikel 3. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

| 1. | Kuigi kolmandate riikide sõlmitavate rahanduskokkulepete üle otsustamise lõplik pädevus kuulub Euroopa Liidu Nõukogule, ei soovita EKP toetada euroala liikmesriikidega seotud ülemeremaades ja -territooriumidel euro kasutuselevõttu seadusliku maksevahendina. Saint-Barthélemy puhul ei ole EKP-l otsuse eelnõu osas vastuväiteid, kuna Saint-Barthélemy on Prantsusmaa osa ja on kasutanud eurot alates 1999. aastast. Et tulla vastu Prantsusmaa kavatsusele säilitada Saint-Barthélemys euro kasutus pärast 1. jaanuari 2012, kui see ühendus lakkab olemast EL territooriumi osa, (2) tuleb muutunud olukorras leida Euroopa Liidu õigusele vastav lahendus. Asjaolusid arvesse võttes, on rahanduskokkuleppe sõlmimine Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga rahuldav lahendus, kuna see võimaldab Prantsusmaal jätkata Euroopa Liidu õiguse sätete kohaldamist Saint-Barthélemys, mis on vajalikud ühisraha kasutamiseks järgmistes valdkondades: rahandus-, pangandus- ja finantsõigusaktid; euro kasutamisel vajalikud meetmed; rahapesu tõkestamine ja pettusevastane võitlus ning sularahaliste ja mittesularahaliste maksevahendite võltsimise vastane võitlus; medalite ja märkide reeglid ja statistikaaruandluse nõuded. |
| --- | --- |

1.

Kuigi kolmandate riikide sõlmitavate rahanduskokkulepete üle otsustamise lõplik pädevus kuulub Euroopa Liidu Nõukogule, ei soovita EKP toetada euroala liikmesriikidega seotud ülemeremaades ja -territooriumidel euro kasutuselevõttu seadusliku maksevahendina. Saint-Barthélemy puhul ei ole EKP-l otsuse eelnõu osas vastuväiteid, kuna Saint-Barthélemy on Prantsusmaa osa ja on kasutanud eurot alates 1999. aastast. Et tulla vastu Prantsusmaa kavatsusele säilitada Saint-Barthélemys euro kasutus pärast 1. jaanuari 2012, kui see ühendus lakkab olemast EL territooriumi osa, (2) tuleb muutunud olukorras leida Euroopa Liidu õigusele vastav lahendus. Asjaolusid arvesse võttes, on rahanduskokkuleppe sõlmimine Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga rahuldav lahendus, kuna see võimaldab Prantsusmaal jätkata Euroopa Liidu õiguse sätete kohaldamist Saint-Barthélemys, mis on vajalikud ühisraha kasutamiseks järgmistes valdkondades: rahandus-, pangandus- ja finantsõigusaktid; euro kasutamisel vajalikud meetmed; rahapesu tõkestamine ja pettusevastane võitlus ning sularahaliste ja mittesularahaliste maksevahendite võltsimise vastane võitlus; medalite ja märkide reeglid ja statistikaaruandluse nõuded.

| 2. | Otsuse eelnõus sätestatud läbirääkimisteks antud mandaadi ulatuse osas on EKP arusaamal, et erinevalt kolmandate riikidega sõlmitud lepingutest, näiteks Monaco Vürstiriik, Andorra Vürstiriik, San Marino Vabariik ja Vatikani Linnriik, ei luba see rahanduskokkulepe Saint-Barthélemyl emiteerida oma euro münte. EKP toetab seda lähenemist, kuid seda tuleks õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides selgesõnaliselt väljendada vähemalt otsuse eelnõu preambulis. |
| --- | --- |

2.

Otsuse eelnõus sätestatud läbirääkimisteks antud mandaadi ulatuse osas on EKP arusaamal, et erinevalt kolmandate riikidega sõlmitud lepingutest, näiteks Monaco Vürstiriik, Andorra Vürstiriik, San Marino Vabariik ja Vatikani Linnriik, ei luba see rahanduskokkulepe Saint-Barthélemyl emiteerida oma euro münte. EKP toetab seda lähenemist, kuid seda tuleks õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides selgesõnaliselt väljendada vähemalt otsuse eelnõu preambulis.

| 3. | EKP kordab, et mis tahes ülekannete, sh Saint-Barthélemy finantsstabiilsuse säilitamiseks või taastamiseks vajalik konkreetne rahaline abi pankadele või finantseerimisasutustele, eest vastutab Prantsuse Vabariigi rahandusministeerium. |
| --- | --- |

3.

EKP kordab, et mis tahes ülekannete, sh Saint-Barthélemy finantsstabiilsuse säilitamiseks või taastamiseks vajalik konkreetne rahaline abi pankadele või finantseerimisasutustele, eest vastutab Prantsuse Vabariigi rahandusministeerium.

| 4. | EKP on arvamusel, et eurosüsteemi pädevusse kuuluvaid ülesandeid, sh rahapoliitika operatsioone ja statistika kogumist, teostab Banque de France (Prantsuse keskpank)Institut d’Émission des Départements D’Outre-mer kaudu. |
| --- | --- |

4.

EKP on arvamusel, et eurosüsteemi pädevusse kuuluvaid ülesandeid, sh rahapoliitika operatsioone ja statistika kogumist, teostab Banque de France (Prantsuse keskpank)Institut d’Émission des Départements D’Outre-mer kaudu.

| 5. | Samuti on EKP arvamusel, et rahanduskokkuleppega ei kavatseta anda Saint-Barthélemys asuvatele finantseerimisasutustele otsejuurdepääsu euroala makse- ja arveldussüsteemidele ning et mis tahes selline ühendus toimub ka edaspidi asjaomaste Prantsuse asutuste kaudu. |
| --- | --- |

5.

Samuti on EKP arvamusel, et rahanduskokkuleppega ei kavatseta anda Saint-Barthélemys asuvatele finantseerimisasutustele otsejuurdepääsu euroala makse- ja arveldussüsteemidele ning et mis tahes selline ühendus toimub ka edaspidi asjaomaste Prantsuse asutuste kaudu.

| 6. | EKP on kindlal arvamusel, et tema roll ülemeremaade ja -territooriumidega rahanduskokkulepete läbirääkimistel peaks olema täpselt sama kui kolmandate riikidega rahanduskokkulepete läbirääkimistel. Seetõttu peaks otsuse eelnõu selgelt ja ühemõtteliselt sätestama, et EKP pädevusse kuuluvates küsimustes on vajalik EKP nõusolek. |
| --- | --- |

6.

EKP on kindlal arvamusel, et tema roll ülemeremaade ja -territooriumidega rahanduskokkulepete läbirääkimistel peaks olema täpselt sama kui kolmandate riikidega rahanduskokkulepete läbirääkimistel. Seetõttu peaks otsuse eelnõu selgelt ja ühemõtteliselt sätestama, et EKP pädevusse kuuluvates küsimustes on vajalik EKP nõusolek.

| 7. | EKP märgib, et mitmed olulised küsimused on otsuse eelnõust välja jäänud ja neid tuleks käsitleda järgmiselt.






  7.1. | Teistes rahanduskokkulepetes on Euroopa Liidu Kohus lepingutest tulenevate vaidluste lahendamise eest vastutavaks asutuseks. Otsuse eelnõus tuleks täpsustada, et see on kohaldatav ka käesoleval juhul. EKP leiab, et Euroopa Kohtu jurisdiktsioon sellist liiki lepingutes ei ole ilmne ja osutab konkreetselt mitmetele kohtu arvamustele, kus kohus on teinud selgelt vahet lepingute, mida sõlmivad liikmesriigid, ja lepingute, mida sõlmivad liikmesriigid vastutades nendest sõltuvate territooriumide eest, vahel, st tegutsedes mitte oma liikmesriigi õigustes (3). |
| --- | --- | --- |

7.

EKP märgib, et mitmed olulised küsimused on otsuse eelnõust välja jäänud ja neid tuleks käsitleda järgmiselt.

7.1.

Teistes rahanduskokkulepetes on Euroopa Liidu Kohus lepingutest tulenevate vaidluste lahendamise eest vastutavaks asutuseks. Otsuse eelnõus tuleks täpsustada, et see on kohaldatav ka käesoleval juhul. EKP leiab, et Euroopa Kohtu jurisdiktsioon sellist liiki lepingutes ei ole ilmne ja osutab konkreetselt mitmetele kohtu arvamustele, kus kohus on teinud selgelt vahet lepingute, mida sõlmivad liikmesriigid, ja lepingute, mida sõlmivad liikmesriigid vastutades nendest sõltuvate territooriumide eest, vahel, st tegutsedes mitte oma liikmesriigi õigustes (3).

| 7.2. | Selle rahanduskokkuleppe üks olulisemaid elemente peaks olema asjakohaste kehtivate ja tulevaste ELi otse kohalduvate õigusaktide, näiteks määruste, jätkuv kehtivus Saint-Barthélemy’s. EKP arusaama kohaselt kavatseb Prantsusmaa lahendada selle küsimuse muutes asjakohaseid Prantsuse alusseadusi.
  EKP märgib, et erinevalt teistest rahanduskokkulepetest, ei sätesta otsuse eelnõu ühise komitee asutamist, mis vastutaks seadusandlike muudatuste edenemise hindamise eest. EKP leiab, et sellise organi puudumine, mille kaudu EL kui lepingu pool osaleks ja jälgiks asjakohase EL õiguskorra kohast kohaldamist ülemeremaal ja -territooriumil, ei ole rahuldav, eelkõige seetõttu, et kohalik pangandussüsteem kasutab eurot. EKP peab ülioluliseks, et asjakohaste EL õigusaktide kohalduvus tuleb sätestada lepingus komisjoni ja EKPga, (4) näiteks lisades asjakohased ELi ja EKP õigusaktid rahanduskokkuleppele, avaldades selle lisa ja selle muudatused Euroopa Liidu Teatajas. Teise võimalusena peaks otsuse eelnõu kohustama Prantsusmaad teavitama EKPd Saint-Barthélemyd puudutavatest õigusaktidest enne nende vastuvõtmist, kui need jäävad EKP pädevusse. Lisaks peaks ELi institutsioonidel olema õigus nõuda Prantsusmaalt teavet selliste õigusaktide kohta. |
| --- | --- |

7.2.

Selle rahanduskokkuleppe üks olulisemaid elemente peaks olema asjakohaste kehtivate ja tulevaste ELi otse kohalduvate õigusaktide, näiteks määruste, jätkuv kehtivus Saint-Barthélemy’s. EKP arusaama kohaselt kavatseb Prantsusmaa lahendada selle küsimuse muutes asjakohaseid Prantsuse alusseadusi.

EKP märgib, et erinevalt teistest rahanduskokkulepetest, ei sätesta otsuse eelnõu ühise komitee asutamist, mis vastutaks seadusandlike muudatuste edenemise hindamise eest. EKP leiab, et sellise organi puudumine, mille kaudu EL kui lepingu pool osaleks ja jälgiks asjakohase EL õiguskorra kohast kohaldamist ülemeremaal ja -territooriumil, ei ole rahuldav, eelkõige seetõttu, et kohalik pangandussüsteem kasutab eurot. EKP peab ülioluliseks, et asjakohaste EL õigusaktide kohalduvus tuleb sätestada lepingus komisjoni ja EKPga, (4) näiteks lisades asjakohased ELi ja EKP õigusaktid rahanduskokkuleppele, avaldades selle lisa ja selle muudatused Euroopa Liidu Teatajas. Teise võimalusena peaks otsuse eelnõu kohustama Prantsusmaad teavitama EKPd Saint-Barthélemyd puudutavatest õigusaktidest enne nende vastuvõtmist, kui need jäävad EKP pädevusse. Lisaks peaks ELi institutsioonidel olema õigus nõuda Prantsusmaalt teavet selliste õigusaktide kohta.

| 7.3. | EKP arusaama kohaselt ei kohaldata Saint-Barthélemy’s pärast tema seisundi muutust 1. jaanuaril 2012 senini otsekohalduvaid ELi õigussätteid, mis võimaldaks ELi organitel, näiteks Europolil, tegutseda euro pangatähtede võltsimise vastases võitluses. Seda asjaolu tuleb rahanduskokkuleppes käsitleda; seega peaks otsuse eelnõu andma ELile pädevuse sellised sätted rahanduskokkuleppesse lisada. |
| --- | --- |

7.3.

EKP arusaama kohaselt ei kohaldata Saint-Barthélemy’s pärast tema seisundi muutust 1. jaanuaril 2012 senini otsekohalduvaid ELi õigussätteid, mis võimaldaks ELi organitel, näiteks Europolil, tegutseda euro pangatähtede võltsimise vastases võitluses. Seda asjaolu tuleb rahanduskokkuleppes käsitleda; seega peaks otsuse eelnõu andma ELile pädevuse sellised sätted rahanduskokkuleppesse lisada.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, kui EKP on soovitanud ettepandud otsust muuta, on esitatud lisas koos selgitustega.

Frankfurt Maini ääres, 11. märts 2011

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  SEK(2011) 249 lõplik.

1

(2)  Euroopa Ülemkogu 29. oktoobri 2010. aasta otsuse, Saint-Barthélemy saare staatuse muutmise kohta Euroopa Liidu suhtes, artikkel 3, ELT L 325, 9.12.2010, lk 4.

2

(3)  Arvamus 1/78, punkt 62 ja arvamus 1/94 punkt 17: kuni kõnealused territooriumid on väljaspool EMÜ lepingu kohaldamisala, on nad ühenduse suhtes samas olukorras nagu mitte-liikmesriigid. Seetõttu osalevad nende territooriumide eest vastutavad liikmesriigid sellises lepingus riikidena, kes vastutavad oma sõltuvate territooriumide rahvusvaheliste suhete eest väljaspool ühenduse õigust, mitte ühenduse liikmesriikidena.

3

(4)  Vt ka arvamust Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 109l lõike 4 alusel seoses ettepanekuga nõukogu otsuse kohta seoses rahanduskokkulepetega Prantsuse territoriaalühendustega Pierre-et-Miquelon ja Mayotte, EÜT C 127, 7.5.1999, lk 5.

4

---

LISA

Muudatusettepanekud

| Komisjoni redaktsiooni ettepanek | EKP muudatusettepanek (1) |
| --- | --- |
| Muudatus 1 |
| Põhjendus 6 |
| „(6) | Seepärast peavad Euroopa Liit ja Prantsusmaa, kes tegutseb Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel, pidama läbirääkimisi rahaküsimusi käsitleva lepingu üle, et tagada asjakohaste ELi õigusaktide järjepidev kohaldamine Saint-Barthélemy suhtes,” |

Komisjoni redaktsiooni ettepanek

EKP muudatusettepanek (1)

Muudatus 1

Põhjendus 6

„(6)

Seepärast peavad Euroopa Liit ja Prantsusmaa, kes tegutseb Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel, pidama läbirääkimisi rahaküsimusi käsitleva lepingu üle, et tagada asjakohaste ELi õigusaktide järjepidev kohaldamine Saint-Barthélemy suhtes,”

| „(6) | Seepärast peavad Euroopa Liit ja Prantsusmaa, kes tegutseb Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel, pidama läbirääkimisi rahaküsimusi käsitleva lepingu üle, et tagada asjakohaste ELi õigusaktide järjepidev kohaldamine Saint-Barthélemy suhtes, EKP tuleb läbirääkimistesse kaasata ja tema nõusolek on vajalik tema pädevusse kuuluvates küsimustes.” |
| --- | --- |

„(6)

Seepärast peavad Euroopa Liit ja Prantsusmaa, kes tegutseb Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel, pidama läbirääkimisi rahaküsimusi käsitleva lepingu üle, et tagada asjakohaste ELi õigusaktide järjepidev kohaldamine Saint-Barthélemy suhtes, EKP tuleb läbirääkimistesse kaasata ja tema nõusolek on vajalik tema pädevusse kuuluvates küsimustes.”

Selgitus

Selgitus

Vt selgitust muudatusele 5.

Vt selgitust muudatusele 5.

Muudatus 2

Muudatus 2

Põhjendus 7

Uus põhjendus

| „(7) | Läbirääkimiste mandaat ei võimalda ega anna Prantsuse ülemereühendusele Saint-Barthélemy õigust müntida või emiteerida oma euro münte. Euro müntide osas säilib selles suhtes seni kehtinud olukord.” |
| --- | --- |

„(7)

Läbirääkimiste mandaat ei võimalda ega anna Prantsuse ülemereühendusele Saint-Barthélemy õigust müntida või emiteerida oma euro münte. Euro müntide osas säilib selles suhtes seni kehtinud olukord.”

Selgitus

Selgitus

Vt käesoleva arvamuse punkti 2. EKP leiab, et õiguskindlus ja läbipaistvus on selles küsimuses eriti olulised, eelkõige seetõttu, et see on esimene rahanduskokkuleppe, mis hõlmab ülemeremaad ja -territooriumi, ning on seega pretsedenti loov.

Vt käesoleva arvamuse punkti 2. EKP leiab, et õiguskindlus ja läbipaistvus on selles küsimuses eriti olulised, eelkõige seetõttu, et see on esimene rahanduskokkuleppe, mis hõlmab ülemeremaad ja -territooriumi, ning on seega pretsedenti loov.

Muudatus 3

Muudatus 3

Artikli 1punkt d

Uus säte

| „d) | Prantsuse Vabariigi suhtes peab kehtima kohustus tagada õige ja täielik muul juhul otsekohalduvate ELi ja EKP õigusaktide kohaldamine Saint-Barthélemys; õigusaktide kohaldamise järelevalvet teostavad Prantsusmaa ametiasutused, kes teavitavad täielikult ka komisjoni ja EKPd.” |
| --- | --- |

„d)

„d)

Prantsuse Vabariigi suhtes peab kehtima kohustus tagada õige ja täielik muul juhul otsekohalduvate ELi ja EKP õigusaktide kohaldamine Saint-Barthélemys; õigusaktide kohaldamise järelevalvet teostavad Prantsusmaa ametiasutused, kes teavitavad täielikult ka komisjoni ja EKPd.”

Prantsuse Vabariigi suhtes peab kehtima kohustus tagada õige ja täielik muul juhul otsekohalduvate ELi ja EKP õigusaktide kohaldamine Saint-Barthélemys; õigusaktide kohaldamise järelevalvet teostavad Prantsusmaa ametiasutused, kes teavitavad täielikult ka komisjoni ja EKPd.”

Selgitus

Selgitus

Vt käesoleva arvamuse punkti 7.2.

Vt käesoleva arvamuse punkti 7.2.

Muudatus 4

Muudatus 4

Artikli 1 punkt e

Uus säte

| „e) | Rahaküsimusi käsitlev lepingu alusel kohaldatakse Saint-Barthélemy’s euro pangatähtede võltsimisega seoses nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (2) |
| --- | --- |

„e)

e)

Rahaküsimusi käsitlev lepingu alusel kohaldatakse Saint-Barthélemy’s euro pangatähtede võltsimisega seoses nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (2)

Rahaküsimusi käsitlev lepingu alusel kohaldatakse Saint-Barthélemy’s euro pangatähtede võltsimisega seoses nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (2

Selgitus

Selgitus

Vt käesoleva arvamuse punkti 7.3. EKP leiab, et Prantsusmaa ei saa ühepoolselt laiendada Europoli euro pangatähtede usaldusväärsuse ülesannete ja pädevuse geograafilise kohaldamisala ulatust.

Vt käesoleva arvamuse punkti 7.3. EKP leiab, et Prantsusmaa ei saa ühepoolselt laiendada Europoli euro pangatähtede usaldusväärsuse ülesannete ja pädevuse geograafilise kohaldamisala ulatust.

Muudatus 5

Muudatus 5

Artikkel 2

„Komisjon juhib Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga peetavaid läbirääkimisi. Euroopa Keskpank (EKP) kaasatakse täielikult neisse läbirääkimistesse tema pädevusse kuuluvates küsimustes.”

„Komisjon juhib Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga peetavaid läbirääkimisi. Euroopa Keskpank (EKP) kaasatakse täielikult neisse läbirääkimistesse tema pädevusse kuuluvates küsimustes ja vajalik on tema nõusolek.”

Selgitus

Selgitus

Mitmetes rahanduskokkulepetes on mandaadi läbirääkimiste ja rahanduskokkuleppe enda puhul kasutatud selget ja ühemõttelist sõnastust seoses EKP rolliga. Viimane näide on nõukogu otsuse (seoses Prantsuse Vabariigi valitsuse poolt Euroopa Ühenduse nimel ja Tema Kõrguse Monaco Vürsti valitsuse vahel sõlmitud rahanduskokkuleppe uuendamisega) artikkel 3 (ELTs veel avaldamata).

Mitmetes rahanduskokkulepetes on mandaadi läbirääkimiste ja rahanduskokkuleppe enda puhul kasutatud selget ja ühemõttelist sõnastust seoses EKP rolliga. Viimane näide on nõukogu otsuse (seoses Prantsuse Vabariigi valitsuse poolt Euroopa Ühenduse nimel ja Tema Kõrguse Monaco Vürsti valitsuse vahel sõlmitud rahanduskokkuleppe uuendamisega) artikkel 3 (ELTs veel avaldamata).

Muudatus 6

Muudatus 6

Uus artikkel 3

Säte puudub

„Euroopa Liidu Kohtule määratakse rahaküsimusi käsitleva lepingu osas jurisdiktsioon vaidluste lahendamises, mis võivad tekkida lepingu tõlgendamisel ja kohaldamisel.”

Selgitus

Selgitus

Vt käesoleva arvamuse punkti 7.1.

Vt käesoleva arvamuse punkti 7.1.

---

(1)  Rõhutatud kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst. Läbi kriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

1

(2)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.”

2

---

| 20.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 213/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 213/21

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

4. juuli 2011,

seoses ettepanekuga nõukogu otsuse kohta, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Prantsuse Vabariigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu (säilitada pärast Saint-Barthélemy staatuse muutmist Euroopa Liidu suhtes saare vääringuna euro) allkirjastamist ja sõlmimist

(CON/2011/56)

2011/C 213/07

Sissejuhatus ja õiguslik alus

29. juunil 2011 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga nõukogu otsuse kohta, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Prantsuse Vabariigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu (säilitada pärast Saint-Barthélemy staatuse muutmist Euroopa Liidu suhtes saare vääringuna euro) allkirjastamist ja sõlmimist (1) (edaspidi „ettepandud otsus”), ja ettepanekule lisatud rahanduskokkuleppe tekstiga.

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna ettepandud otsus on seotud rahanduskokkuleppega lepingu artikli 219 lõike 3 alusel. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

EKP toetab ettepandud otsust, kuna lisatud rahanduskokkuleppe tekst kajastab kohaselt EKP tähelepanekuid ja redaktsioonilisi ettepanekuid EKP 11. märtsi 2011. aasta arvamuses CON/2011/22 seoses soovitusega nõukogu otsuse kohta, mis käsitleb Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga sõlmitava rahaküsimusi käsitleva lepingu üle peetavate läbirääkimiste korda, (2) ja EKP poolt läbirääkimiste ajal väljendatud seisukohti.

Siiski on EKP-l ettepandud otsuse osas konkreetseid redaktsioonilisi ettepanekuid, mille eesmärk on tagada kooskõla nõukogu otsuse (Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga sõlmitava rahaküsimusi käsitleva lepingu üle peetavate läbirääkimiste korra kohta) (3) ja ettepandud otsuse vahel.

Frankfurt Maini ääres, 4. juuli 2011

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  KOM(2011) 360 lõplik.

1

(2)  Avaldatakse samaaegselt käesoleva arvamusega.

2

(3)  Avaldamata.

3

---

LISA

Muudatusettepanekud

| Komisjoni redaktsiooni ettepanek | EKP muudatusettepanek (1) |
| --- | --- |
| Muudatus 1 |
| Neljas volitus (uus) |
| Hetkel tekst puudub. | „Võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust,” |
| Selgitus


  Ettepandud muudatus on vajalik selleks, et kajastada liidu õigusakti vastuvõtmist kooskõlas lepingu artikli 127 lõikega 4 ja artikli 282 lõikega 5, mille kohaselt tuleb EKPga konsulteerida iga tema pädevusse kuuluva õigusakti puhul. |
| Muudatus 2 |
| Põhjendus 3 |
| „(3) | 13. aprilli 2011 andis nõukogu koos Euroopa Keskpangaga ning panga nõusolekul viimase pädevusse kuuluvate küsimuste puhul komisjonile volitused alustada Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga läbirääkimisi rahaküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks. Leping parafeeriti 30. mail 2011.” |

Komisjoni redaktsiooni ettepanek

EKP muudatusettepanek (1)

Muudatus 1

Neljas volitus (uus)

Hetkel tekst puudub.

„Võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust,”

Selgitus

Selgitus

Ettepandud muudatus on vajalik selleks, et kajastada liidu õigusakti vastuvõtmist kooskõlas lepingu artikli 127 lõikega 4 ja artikli 282 lõikega 5, mille kohaselt tuleb EKPga konsulteerida iga tema pädevusse kuuluva õigusakti puhul.

Ettepandud muudatus on vajalik selleks, et kajastada liidu õigusakti vastuvõtmist kooskõlas lepingu artikli 127 lõikega 4 ja artikli 282 lõikega 5, mille kohaselt tuleb EKPga konsulteerida iga tema pädevusse kuuluva õigusakti puhul.

Muudatus 2

Muudatus 2

Põhjendus 3

„(3)

13. aprilli 2011 andis nõukogu koos Euroopa Keskpangaga ning panga nõusolekul viimase pädevusse kuuluvate küsimuste puhul komisjonile volitused alustada Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga läbirääkimisi rahaküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks. Leping parafeeriti 30. mail 2011.”

| „(3) | 13. aprilli 2011 andis nõukogu komisjonile volitused alustada Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga läbirääkimisi rahaküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks ning kaasata EKP täielikult läbirääkimistesse ja saada tema nõusolek tema pädevusse kuuluvates küsimustes. Leping parafeeriti 30. mail 2011.” |
| --- | --- |

„(3)

13. aprilli 2011 andis nõukogu komisjonile volitused alustada Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga läbirääkimisi rahaküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks ning kaasata EKP täielikult läbirääkimistesse ja saada tema nõusolek tema pädevusse kuuluvates küsimustes. Leping parafeeriti 30. mail 2011.”

Selgitus

Selgitus

Ettepandud muudatus on vajalik, et viia ettepandud otsus kooskõlla nõukogu otsuse (Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga sõlmitava rahaküsimusi käsitleva lepingu üle peetavate läbirääkimiste korra kohta)
   (2)
  põhjendusega 6 ja artikliga 1.

Ettepandud muudatus on vajalik, et viia ettepandud otsus kooskõlla nõukogu otsuse (Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga sõlmitava rahaküsimusi käsitleva lepingu üle peetavate läbirääkimiste korra kohta)

2

põhjendusega 6 ja artikliga 1.

---

(1)  Rõhutatud kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst. Läbi kriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

1

(2)  Avaldamata.

2

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 20.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 213/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 213/23

---

Euro vahetuskurss (1)

19. juuli 2011

2011/C 213/08

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4160 |
| JPY | Jaapani jeen | 111,77 |
| DKK | Taani kroon | 7,4564 |
| GBP | Inglise nael | 0,87890 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2300 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1607 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,8620 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,480 |
| HUF | Ungari forint | 271,50 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7093 |
| PLN | Poola zlott | 4,0283 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2580 |
| TRY | Türgi liir | 2,3517 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3273 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3534 |
| HKD | Hongkongi dollar | 11,0387 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6628 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7220 |
| KRW | Korea won | 1 500,74 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,8639 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,1539 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4433 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 101,51 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2572 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,610 |
| RUB | Vene rubla | 39,7450 |
| THB | Tai baht | 42,373 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2252 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,5755 |
| INR | India ruupia | 63,0120 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4160

JPY

Jaapani jeen

111,77

DKK

Taani kroon

7,4564

GBP

Inglise nael

0,87890

SEK

Rootsi kroon

9,2300

CHF

Šveitsi frank

1,1607

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,8620

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,480

HUF

Ungari forint

271,50

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7093

PLN

Poola zlott

4,0283

RON

Rumeenia leu

4,2580

TRY

Türgi liir

2,3517

AUD

Austraalia dollar

1,3273

CAD

Kanada dollar

1,3534

HKD

Hongkongi dollar

11,0387

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6628

SGD

Singapuri dollar

1,7220

KRW

Korea won

1 500,74

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,8639

CNY

Hiina jüaan

9,1539

HRK

Horvaatia kuna

7,4433

IDR

Indoneesia ruupia

12 101,51

MYR

Malaisia ringit

4,2572

PHP

Filipiini peeso

60,610

RUB

Vene rubla

39,7450

THB

Tai baht

42,373

BRL

Brasiilia reaal

2,2252

MXN

Mehhiko peeso

16,5755

INR

India ruupia

63,0120

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 20.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 213/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 213/24

---

Konkursikutsed ja auhinna väljakuulutamine seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi 2011. ja 2012. aasta tööprogrammidega

2011/C 213/09

Teatatakse konkursikutsetest ja auhinna väljakuulutamisest seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) 2011. ja 2012. aasta tööprogrammidega „Koostöö”, „Ideed”, „Inimesed” ja „Võimekus”.

Taotlusi oodatakse seoses järgmiste konkursside ja auhinnaga. Konkursside tähtajad ja eelarved esitatakse konkursikutsete tekstis, mis avaldatakse Euroopa Komisjoni sellekohasel veebisaidil.

Eriprogramm „Koostöö”:

| Teema | Konkursikutse tunnus |
| --- | --- |
| 1. | Tervishoid |

Teema

Konkursikutse tunnus

1.

Tervishoid

FP7-HEALTH-2012-INNOVATION-1

FP7-HEALTH-2012-INNOVATION-2

| 2. | Toiduained, põllumajandus ja kalandus ning biotehnoloogia |
| --- | --- |

2.

Toiduained, põllumajandus ja kalandus ning biotehnoloogia

FP7-KBBE-2012-6 — single stage

| 3. | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia |
| --- | --- |

3.

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia

FP7-ICT-2011-8

FP7-2012-ICT-GC

| 4. | Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uus tootmistehnoloogia |
| --- | --- |

4.

Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uus tootmistehnoloogia

FP7-NMP-2012-LARGE-6

FP7-NMP-2012-SMALL-6

FP7-NMP-2012-SME-6

FP7-NMP-2011-CSA-6

| 5. | Energeetika |
| --- | --- |

5.

Energeetika

FP7-ENERGY-2012-1

FP7-ENERGY-2012-2

FP7-ENERGY-2012-SMARTCITIES

| 6. | Keskkond (sealhulgas kliimamuutus) |
| --- | --- |

6.

Keskkond (sealhulgas kliimamuutus)

FP7-ENV-2012 — two stage

FP7-ENV-2012 — one stage

| 7. | Transport |
| --- | --- |

7.

Transport

FP7-AAT-2012-RTD-1

FP7-AAT-2012-RTD-L0

FP7-AAT-2012-RTD-JAPAN

FP7-SST-2012-RTD-1

FP7-TPT-2012-RTD-1

FP7-TRANSPORT-2012-MOVE-1

| 8. | Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused |
| --- | --- |

8.

Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused

FP7-SSH-2012-1

FP7-SSH-2012-2

| 9. | Kosmos |
| --- | --- |

9.

Kosmos

FP7-SPACE-2012-1

| 10. | Julgeolek |
| --- | --- |

10.

Julgeolek

FP7-SEC-2012-1

Mitut teemavaldkonda hõlmavad lähenemisviisid

Teemad: 4. Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uus tootmistehnoloogia; 6. Keskkond; 7. Transport. Avaliku ja erasektori partnerlus „Keskkonnasõbralik auto” (mitut teemat hõlmav ühine pakkumiskutse)

FP7-2012-GC-MATERIALS

Teemad: 3. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia; 4. Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uus tootmistehnoloogia; 5. Energeetika ja 6. Keskkond (sealhulgas kliimamuutus) (koordineeritud). Avaliku ja erasektori partnerlus „Energiatõhusad ehitised”

FP7-2012-NMP-ENV-ENERGY-ICT-EeB

Teemad: 3. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja 4. Nanoteadused ja nanotehnoloogia. Avaliku ja erasektori partnerlus „Tuleviku tehased”

FP7-2012-NMP-ICT-FoF

Teemad: 1. Tervishoid; 2. Toiduained, põllumajandus ja kalandus ning biotehnoloogia; 4. Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uus tootmistehnoloogia; 5. Energeetika. 7. Transport (sealhulgas lennundus) ja 8. Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused (koordineeritud)

FP7-ERANET-2012-RTD

Eriprogramm „Ideed”:

| Konkursikutse nimetus | Konkursikutse tunnus |
| --- | --- |
| ERC Starting Independent Researcher Grants (Euroopa Teadusnõukogu (ERC) sõltumatu noorteadlase toetused) | ERC-2012-StG |

Konkursikutse nimetus

Konkursikutse tunnus

ERC Starting Independent Researcher Grants (Euroopa Teadusnõukogu (ERC) sõltumatu noorteadlase toetused)

ERC-2012-StG

Eriprogramm „Inimesed”:

| Konkursikutse nimetus | Konkursikutse tunnus |
| --- | --- |
| Marie Curie nimeline esmase koolituse võrgustik | FP7-PEOPLE-2012-ITN |
| Marie Curie nimeline rahvusvaheline teadustöötajate vahetuse programm | FP7-PEOPLE-2012-IRSES |

Konkursikutse nimetus

Konkursikutse tunnus

Marie Curie nimeline esmase koolituse võrgustik

FP7-PEOPLE-2012-ITN

Marie Curie nimeline rahvusvaheline teadustöötajate vahetuse programm

FP7-PEOPLE-2012-IRSES

Eriprogramm „Võimekus”:

| Osa | Konkursikutse tunnus |
| --- | --- |
| 1. | Teadustöö infrastruktuurid |

Osa

Konkursikutse tunnus

1.

Teadustöö infrastruktuurid

FP7-INFRASTRUCTURES-2012-1

| 2. | VKEde huvides teostatavad teadusuuringud |
| --- | --- |

2.

VKEde huvides teostatavad teadusuuringud

FP7-SME-2012

| 3. | Teadmiste piirkonnad |
| --- | --- |

3.

Teadmiste piirkonnad

FP7-REGIONS-2012-2013-1

| 4. | Teadusuuringute potentsiaal |
| --- | --- |

4.

Teadusuuringute potentsiaal

FP7-REGPOT-2012-2013-1

| 5. | Teadus ühiskonnas |
| --- | --- |

5.

Teadus ühiskonnas

FP7-SCIENCE-IN-SOCIETY-2012-1

| 6. | Teaduspoliitika ühtne arendamine |
| --- | --- |

6.

Teaduspoliitika ühtne arendamine

FP7-COH-2012-PROCURERS

Auhind naisnovaatoritele

| 7. | Rahvusvaheline koostöö |
| --- | --- |

7.

Rahvusvaheline koostöö

FP7-INCO-2012-1

FP7-INCO-2012-2

Kõnealused konkursikutsed ja auhinnapakkumine on seotud tööprogrammidega, mis on vastu võetud järgmiste komisjoni otsustega: 19. juuli 2011. aasta otsus K(2011) 4961, 19. juuli 2011. aasta otsus K(2011) 5033, 19. juuli 2011. aasta otsus K(2011) 5068 ja 19. juuli 2011. aasta otsus K(2011) 5023.

Konkursside ja auhinna andmise eeskirjad, tööprogrammid ja taotluste esitamise juhised on kättesaadavad Euroopa Komisjoni sellekohasel veebisaidil.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 20.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 213/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 213/27

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 213/10

| 1. | 13. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ameerika Ühendriikide ettevõtja Bain Capital Investors, LLC („Bain Capital Investors”) ja Ameerika Ühendriikide ettevõtja Oaktree Capital Group, LLC („Oaktree”) kontrolli all olev ettevõtja OCM IMC Holdings, L.P. omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Ameerika Ühendriikide ettevõtja International Market Centers, LP („IMC”) üle. |
| --- | --- |

1.

13. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ameerika Ühendriikide ettevõtja Bain Capital Investors, LLC („Bain Capital Investors”) ja Ameerika Ühendriikide ettevõtja Oaktree Capital Group, LLC („Oaktree”) kontrolli all olev ettevõtja OCM IMC Holdings, L.P. omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Ameerika Ühendriikide ettevõtja International Market Centers, LP („IMC”) üle.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Bain Capital Investors: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Bain Capital Investors: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte;

| — | Oaktree: alternatiivne mittetraditsiooniline investeerimisfond; |
| --- | --- |

—

Oaktree: alternatiivne mittetraditsiooniline investeerimisfond;

| — | IMC: kinnisvara omamine ja käitamine (väljapaneku- ja näitusesaalid) Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

—

IMC: kinnisvara omamine ja käitamine (väljapaneku- ja näitusesaalid) Ameerika Ühendriikides.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 20.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 213/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 213/28

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia)

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 213/11

| 1. | 12. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ameerika Ühendriikide ettevõtja Thermo Fisher Scientific, Inc. („Thermo Fisher”) omandab kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Phadia Holding AB („Phadia”, Rootsi) valdusettevõtja ja ainuomaniku CB Diagnostics Holding AB üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

12. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ameerika Ühendriikide ettevõtja Thermo Fisher Scientific, Inc. („Thermo Fisher”) omandab kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Phadia Holding AB („Phadia”, Rootsi) valdusettevõtja ja ainuomaniku CB Diagnostics Holding AB üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Thermo Fisher: laboratooriumi- ja bioteaduste instrumendid ning nendega seotud tooted, sealhulgas in vitro diagnostikasüsteemid; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Thermo Fisher: laboratooriumi- ja bioteaduste instrumendid ning nendega seotud tooted, sealhulgas in vitro diagnostikasüsteemid;

| — | Phadia: immunodiagnostilised vereanalüüsi süsteemid, mis toetavad kliiniliste (in vitro) diagnooside määramist ning allergiate ja autoimmuunhaiguste seiret. |
| --- | --- |

—

Phadia: immunodiagnostilised vereanalüüsi süsteemid, mis toetavad kliiniliste (in vitro) diagnooside määramist ning allergiate ja autoimmuunhaiguste seiret.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---