# Eiropas Savienības C 217/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2011.217.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 217 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 23. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2011.217.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 217

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 23. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2011/C 217/01 | Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Slovēnijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Slovēnijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam | 1 |
| 2011/C 217/02 | Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Polijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Polijas konverģences programmu 2011.–2014. gadam | 5 |
| 2011/C 217/03 | Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Zviedrijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2011.–2014. gadam | 9 |
| 2011/C 217/04 | Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Apvienotās Karalistes 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2011.–2014. gadam | 12 |
| 2011/C 217/05 | Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par to dalībvalstu, kuru valūta ir euro, ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu īstenošanu | 15 |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2011/C 217/06 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par Komisijas Lēmumu 2011/141/ES, ar ko groza Komisijas Lēmumu 2007/76/EK par sadarbības sistēmu patērētāju tiesību aizsardzībai (CPCS) un par Komisijas Ieteikumu 2011/136/ES par datu aizsardzības noteikumu īstenošanas pamatnostādnēm CPCS | 18 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2011/C 217/01

Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Slovēnijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Slovēnijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam

1

2011/C 217/02

Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Polijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Polijas konverģences programmu 2011.–2014. gadam

5

2011/C 217/03

Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Zviedrijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2011.–2014. gadam

9

2011/C 217/04

Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Apvienotās Karalistes 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2011.–2014. gadam

12

2011/C 217/05

Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par to dalībvalstu, kuru valūta ir euro, ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu īstenošanu

15

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2011/C 217/06

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par Komisijas Lēmumu 2011/141/ES, ar ko groza Komisijas Lēmumu 2007/76/EK par sadarbības sistēmu patērētāju tiesību aizsardzībai (CPCS) un par Komisijas Ieteikumu 2011/136/ES par datu aizsardzības noteikumu īstenošanas pamatnostādnēm CPCS

CPCS

18

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2011/C 217/07 | Padomes Lēmums (2011. gada 18. jūlijs), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus no Vācijas, Ungārijas un Portugāles | 27 |
| 2011/C 217/08 | Padomes Lēmums (2011. gada 18. jūlijs) par Eiropas Sociālā fonda komitejas locekļu iecelšanu amatā | 29 |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 217/09 | Euro maiņas kurss | 34 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2011/C 217/07

Padomes Lēmums (2011. gada 18. jūlijs), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus no Vācijas, Ungārijas un Portugāles

27

2011/C 217/08

Padomes Lēmums (2011. gada 18. jūlijs) par Eiropas Sociālā fonda komitejas locekļu iecelšanu amatā

29

Eiropas Komisija

2011/C 217/09

Euro maiņas kurss

34

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 217/10 | Paziņojums par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam | 35 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2011/C 217/10

Paziņojums par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam

35

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 217/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2011. gada 12. jūlijs)

par Slovēnijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Slovēnijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam

2011/C 217/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (4) | Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam. Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam. Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (5) | Eiropadome 2011. gada 25. martā aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu ietvert minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2011. gada 25. martā aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu ietvert minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (6) | Slovēnija 2011. gada 18. un 19. aprīlī iesniedza savu 2011. gada stabilitātes programmas atjauninājumu, kas attiecas uz 2010.–2014. gadu, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(6)

Slovēnija 2011. gada 18. un 19. aprīlī iesniedza savu 2011. gada stabilitātes programmas atjauninājumu, kas attiecas uz 2010.–2014. gadu, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (7) | Pirmskrīzes gados Slovēnijā notika ātra ekonomiskā izaugsme, kas pamatojās uz lielu eksporta apjomu un investīcijām. Taču Slovēniju būtiski ietekmēja krīze, pēc kuras tās IKP 2008.–2010. gada laikposmā samazinājās par gandrīz 8,1 % faktiskā izteiksmē, kas daļēji neitralizēja iepriekšējos panākumus atpalicības pārvarēšanā. Automātisko stabilizatoru, atveseļošanas pasākumu un spēcīgas primāro izdevumu dinamikas mijiedarbības rezultātā vispārējais valsts budžeta deficīts palielinājās no 1,8 % no IKP 2008. gadā līdz 6,0 % no IKP 2009. gadā (kopējā parāda līmenis bija attiecīgi 21,9 % no IKP un 35,2 % no IKP). Darba tirgus reaģēja ar ievērojamu laika nobīdi, un nodarbinātība joprojām turpina samazināties. Lai gan bezdarba līmenis ir zem ES vidējā rādītāja, tas ir strauji palielinājies no 4,4 % pirmskrīzes periodā līdz 7,3 % 2010. gadā. Ekonomikas atlabšana līdz šim ir bijusi diezgan lēna un varētu kļūt straujāka tikai 2012. gadā, kad tiek prognozēts IKP pieaugums 2,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(7)

Pirmskrīzes gados Slovēnijā notika ātra ekonomiskā izaugsme, kas pamatojās uz lielu eksporta apjomu un investīcijām. Taču Slovēniju būtiski ietekmēja krīze, pēc kuras tās IKP 2008.–2010. gada laikposmā samazinājās par gandrīz 8,1 % faktiskā izteiksmē, kas daļēji neitralizēja iepriekšējos panākumus atpalicības pārvarēšanā. Automātisko stabilizatoru, atveseļošanas pasākumu un spēcīgas primāro izdevumu dinamikas mijiedarbības rezultātā vispārējais valsts budžeta deficīts palielinājās no 1,8 % no IKP 2008. gadā līdz 6,0 % no IKP 2009. gadā (kopējā parāda līmenis bija attiecīgi 21,9 % no IKP un 35,2 % no IKP). Darba tirgus reaģēja ar ievērojamu laika nobīdi, un nodarbinātība joprojām turpina samazināties. Lai gan bezdarba līmenis ir zem ES vidējā rādītāja, tas ir strauji palielinājies no 4,4 % pirmskrīzes periodā līdz 7,3 % 2010. gadā. Ekonomikas atlabšana līdz šim ir bijusi diezgan lēna un varētu kļūt straujāka tikai 2012. gadā, kad tiek prognozēts IKP pieaugums 2,5 % apmērā.

| (8) | Balstoties uz atjauninātās stabilitātes programmas novērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas budžeta aplēsēm pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams tuvākajā laika periodā, bet ir optimistisks programmas laikposma beigās. Programmā plānots samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu no 5,6 % no IKP 2010. gadā līdz atsauces vērtībai 3 % no IKP 2013. gadā, izmantojot primāro izdevumu vispārēju ierobežošanu. Pēc pārmērīgā deficīta korekcijas pabeigšanas programmā paredzēts neliels progress, bet ne pietiekams, lai programmas termiņā sasniegtu vidēja termiņa mērķus attiecībā uz strukturāli sabalansētu budžeta stāvokli. Lai gan vidēja termiņa mērķi ir noteikti augstāki nekā iepriekšējā programmā, nešķiet, ka ar tiem būs iespējams nodrošināt pietiekami ātru progresu virzībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. 2011.–2013. gada laikposma vidējās gada izmaiņas strukturālajā līdzsvarā, ko aprēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju, atbilstoši kopīgi saskaņotajai metodoloģijai, ir plānots aptuveni 0,5 procentpunktu apmērā no IKP, kas ir zemāks nekā Padomes ieteiktais. Turklāt deficīta un parāda rādītāji var nesasniegt plānoto līmeni. Ir gaidāms, ka ar budžeta papildinājumiem tiks pieņemti papildu pasākumi, lai sasniegtu 2011. gada plānoto deficīta līmeni. Attiecībā uz laikposmu pēc 2011. gada programmā nav minēti pasākumi, kas ierobežotu izdevumus, un ir iespējami arī finanšu glābšanas papildu pasākumi, kas attiecas uz deficītu un parādu. |
| --- | --- |

(8)

Balstoties uz atjauninātās stabilitātes programmas novērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas budžeta aplēsēm pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams tuvākajā laika periodā, bet ir optimistisks programmas laikposma beigās. Programmā plānots samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu no 5,6 % no IKP 2010. gadā līdz atsauces vērtībai 3 % no IKP 2013. gadā, izmantojot primāro izdevumu vispārēju ierobežošanu. Pēc pārmērīgā deficīta korekcijas pabeigšanas programmā paredzēts neliels progress, bet ne pietiekams, lai programmas termiņā sasniegtu vidēja termiņa mērķus attiecībā uz strukturāli sabalansētu budžeta stāvokli. Lai gan vidēja termiņa mērķi ir noteikti augstāki nekā iepriekšējā programmā, nešķiet, ka ar tiem būs iespējams nodrošināt pietiekami ātru progresu virzībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. 2011.–2013. gada laikposma vidējās gada izmaiņas strukturālajā līdzsvarā, ko aprēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju, atbilstoši kopīgi saskaņotajai metodoloģijai, ir plānots aptuveni 0,5 procentpunktu apmērā no IKP, kas ir zemāks nekā Padomes ieteiktais. Turklāt deficīta un parāda rādītāji var nesasniegt plānoto līmeni. Ir gaidāms, ka ar budžeta papildinājumiem tiks pieņemti papildu pasākumi, lai sasniegtu 2011. gada plānoto deficīta līmeni. Attiecībā uz laikposmu pēc 2011. gada programmā nav minēti pasākumi, kas ierobežotu izdevumus, un ir iespējami arī finanšu glābšanas papildu pasākumi, kas attiecas uz deficītu un parādu.

| (9) | Lai gan vispārējais valsts budžeta deficīts kopš tā maksimuma 2009. gadā ir samazinājies, turpmāki konsolidācijas pasākumi pārmērīga budžeta deficīta noveršanai līdz 2013. gadam un MTO sasniegšana pēc tam ir galvenie uzdevumi, kas Slovēnijai jārisina. Atbilstoši pēdējos gados īstenotajai konsolidācijas stratēģijai, turpmāki izdevumu ietaupījumi, kas paredzēti stabilitātes programmā 2011.–2014. gada laikposmam, galvenokārt ietekmē izdevumus valsts algām, sociālās iemaksas (tostarp pensijas) un valsts ieguldījumus. Taču stabilitātes programmā nav iekļauta sīkāka informācija par pasākumiem, kas paredzēti pēc 2011. gada. Budžeta papildinājumu sakarā ir veikti turpmāki korektīvi pasākumi, lai sasniegtu plānoto deficīta līmeni 2011. gadā. Vidēja termiņa konsolidācijas stratēģijas ticamību palielinātu strukturālāku, uz izdevumu ierobežošanu orientētu pasākumu pieņemšana, pretstatā īslaicīgai intervencei, kas raksturo nesenos konsolidācijas pasākumus, un ticamību palielinātu arī saistošāks vidēja termiņa budžeta plāns. Stabilitātes programmā apstiprināta noteikuma par izdevumiem ieviešana, bet galvenie nosacījumi, piemēram, neievērošanas definīcija, vēl jāizstrādā. Visbeidzot, salīdzinoši zema izdevumu efektivitāte, piemēram, veselības aprūpē un izglītībā, nozīmē, ka Slovēnijā varētu pastāvēt iespēja papildus konsolidēt izdevumus, neietekmējot valsts pakalpojumu kvalitāti. Stabilitātes programmā izziņotas iniciatīvas, lai racionalizētu valsts pakalpojumus un iemaksas un izveidotu vienotu publisko iepirkumu sistēmu, bet par dažām no tām trūkst sīkākas informācijas. |
| --- | --- |

(9)

Lai gan vispārējais valsts budžeta deficīts kopš tā maksimuma 2009. gadā ir samazinājies, turpmāki konsolidācijas pasākumi pārmērīga budžeta deficīta noveršanai līdz 2013. gadam un MTO sasniegšana pēc tam ir galvenie uzdevumi, kas Slovēnijai jārisina. Atbilstoši pēdējos gados īstenotajai konsolidācijas stratēģijai, turpmāki izdevumu ietaupījumi, kas paredzēti stabilitātes programmā 2011.–2014. gada laikposmam, galvenokārt ietekmē izdevumus valsts algām, sociālās iemaksas (tostarp pensijas) un valsts ieguldījumus. Taču stabilitātes programmā nav iekļauta sīkāka informācija par pasākumiem, kas paredzēti pēc 2011. gada. Budžeta papildinājumu sakarā ir veikti turpmāki korektīvi pasākumi, lai sasniegtu plānoto deficīta līmeni 2011. gadā. Vidēja termiņa konsolidācijas stratēģijas ticamību palielinātu strukturālāku, uz izdevumu ierobežošanu orientētu pasākumu pieņemšana, pretstatā īslaicīgai intervencei, kas raksturo nesenos konsolidācijas pasākumus, un ticamību palielinātu arī saistošāks vidēja termiņa budžeta plāns. Stabilitātes programmā apstiprināta noteikuma par izdevumiem ieviešana, bet galvenie nosacījumi, piemēram, neievērošanas definīcija, vēl jāizstrādā. Visbeidzot, salīdzinoši zema izdevumu efektivitāte, piemēram, veselības aprūpē un izglītībā, nozīmē, ka Slovēnijā varētu pastāvēt iespēja papildus konsolidēt izdevumus, neietekmējot valsts pakalpojumu kvalitāti. Stabilitātes programmā izziņotas iniciatīvas, lai racionalizētu valsts pakalpojumus un iemaksas un izveidotu vienotu publisko iepirkumu sistēmu, bet par dažām no tām trūkst sīkākas informācijas.

| (10) | Novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu Slovēnijā ir ievērojami lielāka nekā vidēji ES. Turklāt iesaistīšanās un nodarbinātības līmeņi vecāku darba ņēmēju vidū ir ļoti zemi (36,5 % un 35 % salīdzinājumā ar ES vidējiem rādītājiem 49,7 % un 46,3 %), galvenokārt zemā pensionēšanās vecuma un nepietiekamu aktīvas novecošanas stimulu dēļ. Parlaments nesen pieņēma pensiju reformu, kuras mērķis ir palielināt pensionēšanās vecumu, vienlaikus saglabājot pienācīgas pensijas. Atbilstoši stabilitātes programmai, tas līdz 2030. gadam stabilizētu izdevumus, kas saistīti ar sabiedrības novecošanu, un tādējādi būtu svarīgs pirmais solis ceļā uz ilgtspējīgu pensiju sistēmu. Par to tika balsots referendumā 2011. gada 5. jūnijā, taču reforma tika noraidīta. Tādēļ pensiju sistēmas ilgtspējas problēma joprojām ir aktuāla, un būs nepieciešams rast citus risinājumus. Saskaņa ar Komisijas jaunāko novērtējumu riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju šķiet augsti. |
| --- | --- |

(10)

Novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu Slovēnijā ir ievērojami lielāka nekā vidēji ES. Turklāt iesaistīšanās un nodarbinātības līmeņi vecāku darba ņēmēju vidū ir ļoti zemi (36,5 % un 35 % salīdzinājumā ar ES vidējiem rādītājiem 49,7 % un 46,3 %), galvenokārt zemā pensionēšanās vecuma un nepietiekamu aktīvas novecošanas stimulu dēļ. Parlaments nesen pieņēma pensiju reformu, kuras mērķis ir palielināt pensionēšanās vecumu, vienlaikus saglabājot pienācīgas pensijas. Atbilstoši stabilitātes programmai, tas līdz 2030. gadam stabilizētu izdevumus, kas saistīti ar sabiedrības novecošanu, un tādējādi būtu svarīgs pirmais solis ceļā uz ilgtspējīgu pensiju sistēmu. Par to tika balsots referendumā 2011. gada 5. jūnijā, taču reforma tika noraidīta. Tādēļ pensiju sistēmas ilgtspējas problēma joprojām ir aktuāla, un būs nepieciešams rast citus risinājumus. Saskaņa ar Komisijas jaunāko novērtējumu riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju šķiet augsti.

| (11) | Darba tirgus ir salīdzinoši sadrumstalots atkarībā no līguma veida, proti, darba aizsardzības noteikumi darba ņēmējiem ar pastāvīgu līgumu ir stingrāki nekā darba ņēmējiem ar pagaidu līgumu. To strādājošo jauniešu vecumā no 15 līdz 24 gadiem daļa, kam ir pagaidu darba līgumi, tostarp “studentu darba līgumi”, ir lielākā visā ES (67 % 2009. gadā), un pāreja no pagaidu uz pastāvīgu darba līgumu šķiet diezgan sarežģīta. Iepriekšējie mēģinājumi risināt šo problēmu ir izrādījušies nepietiekami. Valdība plāno ar sociālajiem partneriem vienoties par Darba attiecību likuma pārskatīšanu ar mērķi vienādot tiesības un pienākumus, kas noteiktas dažādos darba līgumos. Turklāt studentu darbaspēks veido lielu, pārsvarā neregulētu, nodokļu ziņā labvēlīgu paralēlu darba tirgu. Šis svarīgais jautājums valsts reformu programmā nav minēts, ņemot vērā to, ka laika sakritību referendumam un programmas iesniegšanai. |
| --- | --- |

(11)

Darba tirgus ir salīdzinoši sadrumstalots atkarībā no līguma veida, proti, darba aizsardzības noteikumi darba ņēmējiem ar pastāvīgu līgumu ir stingrāki nekā darba ņēmējiem ar pagaidu līgumu. To strādājošo jauniešu vecumā no 15 līdz 24 gadiem daļa, kam ir pagaidu darba līgumi, tostarp “studentu darba līgumi”, ir lielākā visā ES (67 % 2009. gadā), un pāreja no pagaidu uz pastāvīgu darba līgumu šķiet diezgan sarežģīta. Iepriekšējie mēģinājumi risināt šo problēmu ir izrādījušies nepietiekami. Valdība plāno ar sociālajiem partneriem vienoties par Darba attiecību likuma pārskatīšanu ar mērķi vienādot tiesības un pienākumus, kas noteiktas dažādos darba līgumos. Turklāt studentu darbaspēks veido lielu, pārsvarā neregulētu, nodokļu ziņā labvēlīgu paralēlu darba tirgu. Šis svarīgais jautājums valsts reformu programmā nav minēts, ņemot vērā to, ka laika sakritību referendumam un programmas iesniegšanai.

| (12) | Ne vien sadrumstalotība, bet arī nesaskaņotība starp darba tirgus vajadzībām un darbaspēka prasmēm, kas ir atzīta valsts reformu programmā, rada Slovēnijas darba tirgus strukturālās problēmas. Valsts reformu programmā paredzēts intensīvāk investēt darbaspēka prasmju un piemērotības darba tirgum uzlabošanā. Tajā izklāstīti plāni, kā atvieglot pāreju no izglītības uz darba tirgu, koncentrējoties uz profesionālās orientācijas padomu sniegšanu visos izglītības līmeņos. Tajā plānota nodarbinātības dienesta modernizēšana, lai labāk varētu saskaņot darbaspēka prasmes ar darba tirgus vajadzībām. Taču veiksmīgai šo reformu ieviešanai būtu vajadzīga sistēmas uzlabošana, lai spētu laikus noteikt pašreizējās un plānotās darba tirgus vajadzības. |
| --- | --- |

(12)

Ne vien sadrumstalotība, bet arī nesaskaņotība starp darba tirgus vajadzībām un darbaspēka prasmēm, kas ir atzīta valsts reformu programmā, rada Slovēnijas darba tirgus strukturālās problēmas. Valsts reformu programmā paredzēts intensīvāk investēt darbaspēka prasmju un piemērotības darba tirgum uzlabošanā. Tajā izklāstīti plāni, kā atvieglot pāreju no izglītības uz darba tirgu, koncentrējoties uz profesionālās orientācijas padomu sniegšanu visos izglītības līmeņos. Tajā plānota nodarbinātības dienesta modernizēšana, lai labāk varētu saskaņot darbaspēka prasmes ar darba tirgus vajadzībām. Taču veiksmīgai šo reformu ieviešanai būtu vajadzīga sistēmas uzlabošana, lai spētu laikus noteikt pašreizējās un plānotās darba tirgus vajadzības.

| (13) | Ekonomikas lejupslīde ar laika nobīdi ietekmē arī aizdevumu portfeļus, un neienesīgo kredītu pieaugošais īpatsvars palielina banku izmaksas saistībā ar vērtības pazemināšanos un nodrošinājumiem. Divas galvenās valstij piederošās bankas ir rekapitalizētas, un tas bija ļoti būtiski. Valdība ir arī ierosinājusi pasākumus, lai paātrinātu prasījumu piedziņu un stimulētu aizdevumu izsniegšanu ražotājiem, lai atjaunotu kredītu ieplūšanu reālajā ekonomikā, lai gan, iespējams, būs nepieciešami papildu pasākumi. |
| --- | --- |

(13)

Ekonomikas lejupslīde ar laika nobīdi ietekmē arī aizdevumu portfeļus, un neienesīgo kredītu pieaugošais īpatsvars palielina banku izmaksas saistībā ar vērtības pazemināšanos un nodrošinājumiem. Divas galvenās valstij piederošās bankas ir rekapitalizētas, un tas bija ļoti būtiski. Valdība ir arī ierosinājusi pasākumus, lai paātrinātu prasījumu piedziņu un stimulētu aizdevumu izsniegšanu ražotājiem, lai atjaunotu kredītu ieplūšanu reālajā ekonomikā, lai gan, iespējams, būs nepieciešami papildu pasākumi.

| (14) | Daži pakalpojumu nozaru segmenti ir aizsargāti pret konkurences spiedienu, un tos raksturo liels uzcenojums un augsta koncentrācija, kas izraisa cenu celšanos visā ekonomikā. Tas apvienojumā ar augsto valsts iejaukšanās pakāpi ekonomikā un citiem kavēkļiem uzņēmējdarbībai uztur iespējami labvēlīgu ārvalstu tiešo investīciju (ĀTI) plūsmas salīdzinoši zemā līmenī. Slovēnija plāno paātrināt Pakalpojumu direktīvas ieviešanu, kurā bija radusies aizkavēšanās. Tā plāno arī piešķirt Konkurences aizsardzības birojam pilnīgu neatkarību un noteikt, kuri valsts kapitālieguldījumi būtu piemēroti pārdošanai. Par šiem plāniem nav sīkākas informācijas, un eksistē riski saistībā ar to īstenošanu. |
| --- | --- |

(14)

Daži pakalpojumu nozaru segmenti ir aizsargāti pret konkurences spiedienu, un tos raksturo liels uzcenojums un augsta koncentrācija, kas izraisa cenu celšanos visā ekonomikā. Tas apvienojumā ar augsto valsts iejaukšanās pakāpi ekonomikā un citiem kavēkļiem uzņēmējdarbībai uztur iespējami labvēlīgu ārvalstu tiešo investīciju (ĀTI) plūsmas salīdzinoši zemā līmenī. Slovēnija plāno paātrināt Pakalpojumu direktīvas ieviešanu, kurā bija radusies aizkavēšanās. Tā plāno arī piešķirt Konkurences aizsardzības birojam pilnīgu neatkarību un noteikt, kuri valsts kapitālieguldījumi būtu piemēroti pārdošanai. Par šiem plāniem nav sīkākas informācijas, un eksistē riski saistībā ar to īstenošanu.

| (15) | Slovēnija ir iesaistījusies paktā “Euro plus”. Lai gan Slovēnijas valsts reformu programmā norādītas iespējamās apņemšanās un mērķi attiecībā uz četrām pakta “Euro plus” daļām, proti, konkurētspējas un nodarbinātības veicināšanu, valsts finanšu ilgtspējas sekmēšanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu, līdz 2011. gada 7. jūnijam Komisija nav saņēmusi informāciju par Slovēnijas ciešu apņemšanos. |
| --- | --- |

(15)

Slovēnija ir iesaistījusies paktā “Euro plus”. Lai gan Slovēnijas valsts reformu programmā norādītas iespējamās apņemšanās un mērķi attiecībā uz četrām pakta “Euro plus” daļām, proti, konkurētspējas un nodarbinātības veicināšanu, valsts finanšu ilgtspējas sekmēšanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu, līdz 2011. gada 7. jūnijam Komisija nav saņēmusi informāciju par Slovēnijas ciešu apņemšanos.

| (16) | Komisija ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā programmu lietderību ilgtspējīgai fiskālajai un sociālekonomiskajai politikai Slovēnijā un to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Šajā sakarā Komisija uzskata, ka 2011. gada budžeta deficīta mērķa sasniegšanai nepieciešams pieņemt papildu pasākumus budžeta papildinājuma ietvaros. Pēc 2011. gada pastāv riski attiecībā uz deficīta un parāda mērķiem, jo stabilitātes programmā nav norādīti ilgtspējīgi pasākumi izdevumu ierobežošanai. Valsts reformu programmā ietverti pasākumi finanšu jomas atveseļošanai, bet tie var nebūt pietiekami vērienīgi. Novērtējumā norādīts, ka nepieciešams stiprināt izaugsmes iekšzemes avotus, jo īpaši palielinot jauniešu un gados vecāka darbaspēka iesaistīšanos darba tirgū, kas būtu iespējams, samazinot darba tirgus sadrumstalotību un novēršot prasmju neatbilstību. Visbeidzot, ir nepieciešams stiprināt konkurenci un pavērt iespējas investīcijām pakalpojumu nozarēs un tīkla nozarēs. |
| --- | --- |

(16)

Komisija ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā programmu lietderību ilgtspējīgai fiskālajai un sociālekonomiskajai politikai Slovēnijā un to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Šajā sakarā Komisija uzskata, ka 2011. gada budžeta deficīta mērķa sasniegšanai nepieciešams pieņemt papildu pasākumus budžeta papildinājuma ietvaros. Pēc 2011. gada pastāv riski attiecībā uz deficīta un parāda mērķiem, jo stabilitātes programmā nav norādīti ilgtspējīgi pasākumi izdevumu ierobežošanai. Valsts reformu programmā ietverti pasākumi finanšu jomas atveseļošanai, bet tie var nebūt pietiekami vērienīgi. Novērtējumā norādīts, ka nepieciešams stiprināt izaugsmes iekšzemes avotus, jo īpaši palielinot jauniešu un gados vecāka darbaspēka iesaistīšanos darba tirgū, kas būtu iespējams, samazinot darba tirgus sadrumstalotību un novēršot prasmju neatbilstību. Visbeidzot, ir nepieciešams stiprināt konkurenci un pavērt iespējas investīcijām pakalpojumu nozarēs un tīkla nozarēs.

| (17) | Ņemot vērā šo novērtējumu, kā arī Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Slovēnijas stabilitātes programmas 2011. gada atjauninājumu, un Padomes viedoklis (3) ir atspoguļots ieteikumos turpmāk 1. un 2. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Slovēnijas valsts reformu programmu, |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā šo novērtējumu, kā arī Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Slovēnijas stabilitātes programmas 2011. gada atjauninājumu, un Padomes viedoklis (3) ir atspoguļots ieteikumos turpmāk 1. un 2. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Slovēnijas valsts reformu programmu,

AR ŠO IESAKA Slovēnijai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Sasniegt 2011. gada deficīta mērķi, balstīt 2012. gada deficīta mērķi uz konkrētiem pasākumiem un nelokāmi veikt vajadzīgo konsolidāciju, nodrošinot gatavību pieņemt papildu pasākumus, kas novērstu iespējamās novirzes. Nostiprināt šo vajadzīgo korekciju procesu visā programmas laikā ar papildu pasākumiem, lai nodrošinātu vidējos ikgadējos fiskālos centienus atbilstīgi Padomes ieteikumiem saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un pietiekamu progresu uz atbilstīgu vidēja termiņa mērķi. Šim nolūkam izmantot strukturālus pasākumus, kas vērsti uz izdevumu ierobežošanu un konstatētas neefektivitātes novēršanu, un īstenot saistošāku vidēja termiņa budžeta plānu. Paātrināt deficīta samazināšanu, ja ekonomikas vai budžeta apstākļi izrādīsies labvēlīgāki, nekā šobrīd sagaidāms. |
| --- | --- |

1.

Sasniegt 2011. gada deficīta mērķi, balstīt 2012. gada deficīta mērķi uz konkrētiem pasākumiem un nelokāmi veikt vajadzīgo konsolidāciju, nodrošinot gatavību pieņemt papildu pasākumus, kas novērstu iespējamās novirzes. Nostiprināt šo vajadzīgo korekciju procesu visā programmas laikā ar papildu pasākumiem, lai nodrošinātu vidējos ikgadējos fiskālos centienus atbilstīgi Padomes ieteikumiem saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un pietiekamu progresu uz atbilstīgu vidēja termiņa mērķi. Šim nolūkam izmantot strukturālus pasākumus, kas vērsti uz izdevumu ierobežošanu un konstatētas neefektivitātes novēršanu, un īstenot saistošāku vidēja termiņa budžeta plānu. Paātrināt deficīta samazināšanu, ja ekonomikas vai budžeta apstākļi izrādīsies labvēlīgāki, nekā šobrīd sagaidāms.

| 2. | Veikt nepieciešamos pasākumus ar mērķi nodrošināt pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēju, vienlaikus saglabājot pienācīgas pensijas. Palielināt gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeni, izmantojot vēlāku pensionēšanos un turpinot pilnveidot aktīva darba tirgus politiku un mūžizglītības pasākumus. |
| --- | --- |

2.

Veikt nepieciešamos pasākumus ar mērķi nodrošināt pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēju, vienlaikus saglabājot pienācīgas pensijas. Palielināt gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeni, izmantojot vēlāku pensionēšanos un turpinot pilnveidot aktīva darba tirgus politiku un mūžizglītības pasākumus.

| 3. | Veikt turpmākus pasākumus banku nozarē, atbilstīgā gadījumā pastiprinot bilances un aizdevumu portfeli, lai veicinātu kredītu plūsmu reālajā ekonomikā. |
| --- | --- |

3.

Veikt turpmākus pasākumus banku nozarē, atbilstīgā gadījumā pastiprinot bilances un aizdevumu portfeli, lai veicinātu kredītu plūsmu reālajā ekonomikā.

| 4. | Veikt pasākumus saziņā ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valstu praksi ar mērķi samazināt terminētos un pastāvīgos darba līgumos paredzēto tiesību un pienākumu nevienlīdzību. Atjaunot centienus cīnīties ar studentu darbaspēka radīto paralēlo darba tirgu. |
| --- | --- |

4.

Veikt pasākumus saziņā ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valstu praksi ar mērķi samazināt terminētos un pastāvīgos darba līgumos paredzēto tiesību un pienākumu nevienlīdzību. Atjaunot centienus cīnīties ar studentu darbaspēka radīto paralēlo darba tirgu.

| 5. | Izveidot sistēmu, ar kuru prognozēt prasmes un spējas, kas vajadzīgas elastīgā darba tirgū. Novērtēt nodarbinātības dienesta efektivitāti, jo sevišķi saistībā ar profesionālās orientācijas un padomdevēju pakalpojumiem ar mērķi saskaņot darbaspēka prasmes ar darba tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

5.

Izveidot sistēmu, ar kuru prognozēt prasmes un spējas, kas vajadzīgas elastīgā darba tirgū. Novērtēt nodarbinātības dienesta efektivitāti, jo sevišķi saistībā ar profesionālās orientācijas un padomdevēju pakalpojumiem ar mērķi saskaņot darbaspēka prasmes ar darba tirgus vajadzībām.

| 6. | Vienkāršot noteikumus attiecībā uz regulētajām profesijām un uzlabot Konkurences aizsardzības biroja administratīvo veiktspēju ar mērķi padarīt pievilcīgāku uzņēmējdarbības vidi un piesaistīt investīcijas. |
| --- | --- |

6.

Vienkāršot noteikumus attiecībā uz regulētajām profesijām un uzlabot Konkurences aizsardzības biroja administratīvo veiktspēju ar mērķi padarīt pievilcīgāku uzņēmējdarbības vidi un piesaistīt investīcijas.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

2

(3)  Paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktā.

3

---

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 217/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 217/5

---

PADOMES IETEIKUMS

(2011. gada 12. jūlijs)

par Polijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Polijas konverģences programmu 2011.–2014. gadam

2011/C 217/02

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (4) | Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmā un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmā un valsts reformu programmās.

| (5) | Eiropadome 2011. gada 25. martā uzaicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2011. gada 25. martā uzaicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (6) | Polija 2011. gada 27. aprīlī iesniedza savu 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011. līdz 2014. gadam, un 2011. gada 29. aprīlī – 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(6)

Polija 2011. gada 27. aprīlī iesniedza savu 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011. līdz 2014. gadam, un 2011. gada 29. aprīlī – 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (7) | Pasaules finanšu krīzes rezultātā Polijā samazinājās ekonomiskā aktivitāte, reālā IKP pieauguma tempiem 2009. gadā sarūkot līdz 1,6 %, bet lejupslīde tomēr nesākās. Reālā IKP pieaugums 2010. gadā atgriezās 3,8 % līmenī, jo liels ārējais pieprasījums veicināja ražošanu un mainīja krājumu uzskaites ciklu, savukārt noturīgs darba tirgus veicināja privāto patēriņu. Lai gan nodarbinātība palielinājās, bezdarba līmenis no 7,1 % 2008. gadā pieauga līdz 9,6 % 2010. gadā. Krīze radīja smagus zaudējumus valsts finansēm. Vispārējais valsts budžeta deficīts no 3,7 % 2008. gadā palielinājās līdz 7,3 % 2009. gadā. Lai gan tika veikti daži konsolidācijas pasākumi, 2010. gadā tas sasniedza 7,9 % no IKP. Parāda attiecība pret IKP palielinājās no 50,9 % 2009. gadā līdz 55,1 % (3) 2010. gadā, tomēr nesasniedzot Līgumā noteikto 60 % robežu un Polijas Konstitūcijā noteiktos parāda griestus. |
| --- | --- |

(7)

Pasaules finanšu krīzes rezultātā Polijā samazinājās ekonomiskā aktivitāte, reālā IKP pieauguma tempiem 2009. gadā sarūkot līdz 1,6 %, bet lejupslīde tomēr nesākās. Reālā IKP pieaugums 2010. gadā atgriezās 3,8 % līmenī, jo liels ārējais pieprasījums veicināja ražošanu un mainīja krājumu uzskaites ciklu, savukārt noturīgs darba tirgus veicināja privāto patēriņu. Lai gan nodarbinātība palielinājās, bezdarba līmenis no 7,1 % 2008. gadā pieauga līdz 9,6 % 2010. gadā. Krīze radīja smagus zaudējumus valsts finansēm. Vispārējais valsts budžeta deficīts no 3,7 % 2008. gadā palielinājās līdz 7,3 % 2009. gadā. Lai gan tika veikti daži konsolidācijas pasākumi, 2010. gadā tas sasniedza 7,9 % no IKP. Parāda attiecība pret IKP palielinājās no 50,9 % 2009. gadā līdz 55,1 % (3) 2010. gadā, tomēr nesasniedzot Līgumā noteikto 60 % robežu un Polijas Konstitūcijā noteiktos parāda griestus.

| (8) | Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomiskais scenārijs, kas balstīts uz budžeta prognozēm, ir ticams, tomēr tam pamatā ir mazliet par daudz labvēlīgi pieņēmumi par pieaugumu 2012. gadā. Konverģences programmā paredzēts līdz 2012. gadam (termiņš, kuru noteikusi Padome) samazināt deficītu līdz līmenim, kas nesasniedz 3 % no IKP atsauces vērtības. Laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam fiskālie pasākumi vidēji gadā pilnībā atbilst 1,25 % no IKP, ko Padome ieteica 2009. gada 7. jūlijā saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (EDP). Konverģences programmas darbības laikā nav paredzēts sasniegt vidēja termiņa mērķi (VTM). Pensiju reformas grozījumi – budžeta strukturālā deficīta samazināšana par 0,7 % no IKP 2011. gadā un vēl par 0,5 % 2012. gadā – pamatā esošo budžeta situāciju būtiski neuzlabo, jo uzlabojumam budžeta sākotnējā stāvoklī pievienojas ilgtermiņa saistību pieaugums. Ir palielinājies risks, ka varētu netikt sasniegti budžeta mērķi. Konkrēti, optimistisko pieņēmumu dēļ attiecībā uz nodokļu bāzes elastīgumu tiešo nodokļu ieņēmumi varētu izrādīties mazāki, nekā prognozēts; novirzes konsolidācijas jomā var radīt tas, ka programmas prognozes saistībā ar sociālajām iemaksām ir balstītas uz labvēlīgiem nodarbinātības un algu pieauguma scenārijiem, kā arī iespējamā īstenošanas kavēšanās un izmaiņas deficīta samazināšanas pasākumos, ko arī valdība nevar tieši kontrolēt. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomiskais scenārijs, kas balstīts uz budžeta prognozēm, ir ticams, tomēr tam pamatā ir mazliet par daudz labvēlīgi pieņēmumi par pieaugumu 2012. gadā. Konverģences programmā paredzēts līdz 2012. gadam (termiņš, kuru noteikusi Padome) samazināt deficītu līdz līmenim, kas nesasniedz 3 % no IKP atsauces vērtības. Laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam fiskālie pasākumi vidēji gadā pilnībā atbilst 1,25 % no IKP, ko Padome ieteica 2009. gada 7. jūlijā saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (EDP). Konverģences programmas darbības laikā nav paredzēts sasniegt vidēja termiņa mērķi (VTM). Pensiju reformas grozījumi – budžeta strukturālā deficīta samazināšana par 0,7 % no IKP 2011. gadā un vēl par 0,5 % 2012. gadā – pamatā esošo budžeta situāciju būtiski neuzlabo, jo uzlabojumam budžeta sākotnējā stāvoklī pievienojas ilgtermiņa saistību pieaugums. Ir palielinājies risks, ka varētu netikt sasniegti budžeta mērķi. Konkrēti, optimistisko pieņēmumu dēļ attiecībā uz nodokļu bāzes elastīgumu tiešo nodokļu ieņēmumi varētu izrādīties mazāki, nekā prognozēts; novirzes konsolidācijas jomā var radīt tas, ka programmas prognozes saistībā ar sociālajām iemaksām ir balstītas uz labvēlīgiem nodarbinātības un algu pieauguma scenārijiem, kā arī iespējamā īstenošanas kavēšanās un izmaiņas deficīta samazināšanas pasākumos, ko arī valdība nevar tieši kontrolēt.

| (9) | Polijas valdība apņēmās līdz 2012. gadam samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu līdz līmenim, kas nesasniedz 3 % no IKP, kā bija ieteikusi Padome, un ilgtermiņā nodrošināt valsts finanšu stabilitāti. Šai nolūkā 2011. gadā tā saka īstenot plānu, lai ilgtspējīgi konsolidētu valsts finanses, veicot pasākumus, kuri ietekmē gan ieņēmumus, gan izdevumus, tostarp būtiski samazinot valsts ieguldījumu izdevumus. Valdība 2011. gada 5. maijā pieņēma 2012. gada budžeta projektu. Tajā paredzēts vēl vairāk samazināt deficītu. Papildus 2012. gada budžetā paredzētajiem var nākties īstenot vēl citus pasākumus, lai ievērotu termiņu un 2012. gadā novērstu pārmērīgo deficītu. Tomēr izaugsmi veicinošu izdevumu turpmāka samazināšana radītu risku, ka tiks negatīvi ietekmēta potenciālā izaugsme nākotnē. |
| --- | --- |

(9)

Polijas valdība apņēmās līdz 2012. gadam samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu līdz līmenim, kas nesasniedz 3 % no IKP, kā bija ieteikusi Padome, un ilgtermiņā nodrošināt valsts finanšu stabilitāti. Šai nolūkā 2011. gadā tā saka īstenot plānu, lai ilgtspējīgi konsolidētu valsts finanses, veicot pasākumus, kuri ietekmē gan ieņēmumus, gan izdevumus, tostarp būtiski samazinot valsts ieguldījumu izdevumus. Valdība 2011. gada 5. maijā pieņēma 2012. gada budžeta projektu. Tajā paredzēts vēl vairāk samazināt deficītu. Papildus 2012. gada budžetā paredzētajiem var nākties īstenot vēl citus pasākumus, lai ievērotu termiņu un 2012. gadā novērstu pārmērīgo deficītu. Tomēr izaugsmi veicinošu izdevumu turpmāka samazināšana radītu risku, ka tiks negatīvi ietekmēta potenciālā izaugsme nākotnē.

| (10) | Polija gadu gaitā ir nostiprinājusi savu fiskālo sistēmu. Tomēr šķiet, ka pašreizējie fiskālie noteikumi un vidēja termiņa programmu veidošanas procedūras nenodrošina budžeta procesa pietiekamu pārredzamību, stimulus koordinācijas veikšanai starp dažādiem valdības līmeņiem un pietiekamu elastību makroekonomisko triecienu un nelīdzsvarotības novēršanai, lai vidējā termiņā līdz ilgtermiņā nodrošinātu valsts finanšu ilgtspēju. Fiskālie noteikumi būtu jābalsta arī uz pietiekami vispārīgām budžeta kopsummām, un tiem vajadzētu būt saskaņotiem ar Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu (ESA95). Saskaņā ar Komisijas jaunāko izvērtējumu, riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju, ir vērtējami kā vidēji. |
| --- | --- |

(10)

Polija gadu gaitā ir nostiprinājusi savu fiskālo sistēmu. Tomēr šķiet, ka pašreizējie fiskālie noteikumi un vidēja termiņa programmu veidošanas procedūras nenodrošina budžeta procesa pietiekamu pārredzamību, stimulus koordinācijas veikšanai starp dažādiem valdības līmeņiem un pietiekamu elastību makroekonomisko triecienu un nelīdzsvarotības novēršanai, lai vidējā termiņā līdz ilgtermiņā nodrošinātu valsts finanšu ilgtspēju. Fiskālie noteikumi būtu jābalsta arī uz pietiekami vispārīgām budžeta kopsummām, un tiem vajadzētu būt saskaņotiem ar Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu (ESA95). Saskaņā ar Komisijas jaunāko izvērtējumu, riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju, ir vērtējami kā vidēji.

| (11) | Lai gan valdība atcēla īpašās priekšlaicīgas pensionēšanās tiesības lielākajai daļai šo priekšrocību saņēmēju, ir saglabāti īpašie priekšlaicīgas pensionēšanās noteikumi uniformēto dienestu personālam un ogļračiem, un sievietēm likumā noteiktais faktiskais pensionēšanās vecums ir mazāks nekā vīriešiem. Tāpēc faktiskais pensionēšanās vecums joprojām ir neliels. Turklāt ievērojami subsidētais lauksaimnieku sociālā nodrošinājuma fonds (KRUS) praktiski nestimulē lauksaimniekus pārkārtoties uz produktīvākām nozarēm, ko ietekmē arī izglītība, infrastruktūra un mobilitātes problēmas, un tas kavē ekonomikas pārstrukturēšanu un ražīguma pieaugumu. |
| --- | --- |

(11)

Lai gan valdība atcēla īpašās priekšlaicīgas pensionēšanās tiesības lielākajai daļai šo priekšrocību saņēmēju, ir saglabāti īpašie priekšlaicīgas pensionēšanās noteikumi uniformēto dienestu personālam un ogļračiem, un sievietēm likumā noteiktais faktiskais pensionēšanās vecums ir mazāks nekā vīriešiem. Tāpēc faktiskais pensionēšanās vecums joprojām ir neliels. Turklāt ievērojami subsidētais lauksaimnieku sociālā nodrošinājuma fonds (KRUS) praktiski nestimulē lauksaimniekus pārkārtoties uz produktīvākām nozarēm, ko ietekmē arī izglītība, infrastruktūra un mobilitātes problēmas, un tas kavē ekonomikas pārstrukturēšanu un ražīguma pieaugumu.

| (12) | Izglītības un mācību sistēma nav pilnībā pielāgota tirgus vajadzībām. Lai gan augstākās izglītības apgūšana ir krasi palielinājusies, nodarbinātību ietekmē profesionālo iemaņu neatbilstība darbavietu piedāvājumam. Augstākās izglītības sistēma nav atbilstīgi saistīta ar uzņēmējdarbības un nodarbinātības vidi. Joprojām ļoti neliela ir to pieaugušo iedzīvotāju proporcionālā daļa (īpaši gados vecāki un nekvalificēti darba ņēmēji), kuri iegūst izglītību un arodizglītību. |
| --- | --- |

(12)

Izglītības un mācību sistēma nav pilnībā pielāgota tirgus vajadzībām. Lai gan augstākās izglītības apgūšana ir krasi palielinājusies, nodarbinātību ietekmē profesionālo iemaņu neatbilstība darbavietu piedāvājumam. Augstākās izglītības sistēma nav atbilstīgi saistīta ar uzņēmējdarbības un nodarbinātības vidi. Joprojām ļoti neliela ir to pieaugušo iedzīvotāju proporcionālā daļa (īpaši gados vecāki un nekvalificēti darba ņēmēji), kuri iegūst izglītību un arodizglītību.

| (13) | Neraugoties uz neseno pieaugumu, valsts izdevumi pētniecībai un izstrādei (R&D) Polijā ir nelieli, arī privātie izdevumi R&D ir vieni no zemākajiem ES, un pēdējos gados tie ir turpinājuši samazināties. Tas var kļūt par ievērojamu šķērsli ekonomikas vidēja termiņa un ilgtermiņa izaugsmei. R&D sistēma nav pilnībā integrēta, jo universitātes, pētniecības institūti un ražošana ir vāji saistīti savā starpā. |
| --- | --- |

(13)

Neraugoties uz neseno pieaugumu, valsts izdevumi pētniecībai un izstrādei (R&D) Polijā ir nelieli, arī privātie izdevumi R&D ir vieni no zemākajiem ES, un pēdējos gados tie ir turpinājuši samazināties. Tas var kļūt par ievērojamu šķērsli ekonomikas vidēja termiņa un ilgtermiņa izaugsmei. R&D sistēma nav pilnībā integrēta, jo universitātes, pētniecības institūti un ražošana ir vāji saistīti savā starpā.

| (14) | Sieviešu nelielā iesaistīšanās darba tirgū daļēji ir saistīta ar nepietiekamām bērnu un apgādājamo aprūpes iespējām. Polija ievērojami atpaliek no ES vidējiem rādītajiem formālās aprūpes sistēmu ziņā bērniem līdz trīs gadu vecumam. Vienlīdz zems ir vecāku bērnu uzņemšanas līmenis, lai gan pēdējos gados tas ir pieaudzis. Daudzos gadījumos jaunie vecāki var piedalīties darba tirgū vienīgi tad, ja bērnu aprūpi nodrošina viņu radinieki. Turklāt aprūpes pakalpojumu nepietiekamais līmenis samazina darbaspēka potenciālu, ko var nodrošināt vecāka gadagājuma sievietes, īpaši tāpēc, ka tās pamet darbu vai priekšlaicīgi pensionējas, lai rūpētos par saviem mazbērniem vai citiem apgādājamiem. |
| --- | --- |

(14)

Sieviešu nelielā iesaistīšanās darba tirgū daļēji ir saistīta ar nepietiekamām bērnu un apgādājamo aprūpes iespējām. Polija ievērojami atpaliek no ES vidējiem rādītajiem formālās aprūpes sistēmu ziņā bērniem līdz trīs gadu vecumam. Vienlīdz zems ir vecāku bērnu uzņemšanas līmenis, lai gan pēdējos gados tas ir pieaudzis. Daudzos gadījumos jaunie vecāki var piedalīties darba tirgū vienīgi tad, ja bērnu aprūpi nodrošina viņu radinieki. Turklāt aprūpes pakalpojumu nepietiekamais līmenis samazina darbaspēka potenciālu, ko var nodrošināt vecāka gadagājuma sievietes, īpaši tāpēc, ka tās pamet darbu vai priekšlaicīgi pensionējas, lai rūpētos par saviem mazbērniem vai citiem apgādājamiem.

| (15) | Nepietiekami attīstītā tīkla infrastruktūra ir šķērslis uzņēmējdarbībai un ārvalstu ieguldījumiem, un slikti attīstītā transporta infrastruktūra palielina reģionu atšķirības. Enerģētikas infrastruktūra strauji noveco un ir sasniegusi savu iespēju robežu. Turklāt tai ir vajadzīgi ievērojami pielāgojumi, lai izpildītu prasības, kas saistītas ar klimata pārmaiņu mazināšanas politiku. Lai gan Polijas dzelzceļa sistēma ir trešā lielākā Eiropā, tā nevar pienācīgi atbalstīt saimnieciskās darbības paplašināšanos, jo infrastruktūra un ritošais sastāvs ir novecojuši. |
| --- | --- |

(15)

Nepietiekami attīstītā tīkla infrastruktūra ir šķērslis uzņēmējdarbībai un ārvalstu ieguldījumiem, un slikti attīstītā transporta infrastruktūra palielina reģionu atšķirības. Enerģētikas infrastruktūra strauji noveco un ir sasniegusi savu iespēju robežu. Turklāt tai ir vajadzīgi ievērojami pielāgojumi, lai izpildītu prasības, kas saistītas ar klimata pārmaiņu mazināšanas politiku. Lai gan Polijas dzelzceļa sistēma ir trešā lielākā Eiropā, tā nevar pienācīgi atbalstīt saimnieciskās darbības paplašināšanos, jo infrastruktūra un ritošais sastāvs ir novecojuši.

| (16) | Polijā ir zema uzņēmējdarbības vides kvalitāte un valsts pārvaldes efektivitāte. Salīdzinājumā ar citam valstīm Polijā ir īpašas problēmas nodokļu maksāšanas jomā, saistībā ar uzņēmējdarbības uzsākšanu un izbeigšanu, līgumu izpildi un īpašuma reģistrāciju. Uzņēmumu darbību kavē ilgstošas licencēšanas un atļauju izsniegšanas procedūras. Attiecībā uz juridiskām darbībām, piemēram, līgumu izpildi un celtniecības atļauju saņemšanu, attiecīgo procedūru skaits ir diezgan liels, un kopējais process ir pārāk garš. |
| --- | --- |

(16)

Polijā ir zema uzņēmējdarbības vides kvalitāte un valsts pārvaldes efektivitāte. Salīdzinājumā ar citam valstīm Polijā ir īpašas problēmas nodokļu maksāšanas jomā, saistībā ar uzņēmējdarbības uzsākšanu un izbeigšanu, līgumu izpildi un īpašuma reģistrāciju. Uzņēmumu darbību kavē ilgstošas licencēšanas un atļauju izsniegšanas procedūras. Attiecībā uz juridiskām darbībām, piemēram, līgumu izpildi un celtniecības atļauju saņemšanu, attiecīgo procedūru skaits ir diezgan liels, un kopējais process ir pārāk garš.

| (17) | Polija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Fiskālajā jomā Polija apņemas ievērot pašreizējos aizdevuma un izdevumu pagaidu noteikumus, ieviest jaunus noteikumus, kuri ierobežo pašvaldību deficīta līmeni, un ieviest pastāvīgus noteikumus attiecībā uz izdevumiem. Lai pastiprinātu finansiālo stabilitāti, tiek veikti pasākumi, kuru mērķis ir efektīvāks banku nozares regulējums un uzraudzība. Pasākumi nodarbinātības jomā ir vērsti uz sieviešu, kā arī vecāka gadagājuma darba ņēmēju, dalību darba tirgū un reformām, kuru mērķis ir nostiprināt saites starp uzņēmējdarbību un izglītību. Konkurētspējas vairošanas pasākumi ir orientēti uz izglītības un zinātnes nozari, transporta un platjoslas infrastruktūras attīstību un pasākumiem uzņēmējdarbības vides uzlabošanai. Šīs saistības attiecas uz četrām pakta jomām un lielā mērā atspoguļo jautājumus, kas ietverti konverģences un valstu reformu programmās. Vairākiem svarīgiem politikas uzdevumiem jāpievērš lielāka uzmanība (piemēram, vecāka gadagājuma darba ņēmēju iesaistīšana darba tirgū), vai arī tie ir tikai pieminēti (piemēram, uzņēmējdarbības pārvaldības uzlabošana). Ieteikumos tika novērtētas un ņemtas vērā pakta “Euro plus” saistības. |
| --- | --- |

(17)

Polija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Fiskālajā jomā Polija apņemas ievērot pašreizējos aizdevuma un izdevumu pagaidu noteikumus, ieviest jaunus noteikumus, kuri ierobežo pašvaldību deficīta līmeni, un ieviest pastāvīgus noteikumus attiecībā uz izdevumiem. Lai pastiprinātu finansiālo stabilitāti, tiek veikti pasākumi, kuru mērķis ir efektīvāks banku nozares regulējums un uzraudzība. Pasākumi nodarbinātības jomā ir vērsti uz sieviešu, kā arī vecāka gadagājuma darba ņēmēju, dalību darba tirgū un reformām, kuru mērķis ir nostiprināt saites starp uzņēmējdarbību un izglītību. Konkurētspējas vairošanas pasākumi ir orientēti uz izglītības un zinātnes nozari, transporta un platjoslas infrastruktūras attīstību un pasākumiem uzņēmējdarbības vides uzlabošanai. Šīs saistības attiecas uz četrām pakta jomām un lielā mērā atspoguļo jautājumus, kas ietverti konverģences un valstu reformu programmās. Vairākiem svarīgiem politikas uzdevumiem jāpievērš lielāka uzmanība (piemēram, vecāka gadagājuma darba ņēmēju iesaistīšana darba tirgū), vai arī tie ir tikai pieminēti (piemēram, uzņēmējdarbības pārvaldības uzlabošana). Ieteikumos tika novērtētas un ņemtas vērā pakta “Euro plus” saistības.

| (18) | Komisija ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, tostarp pakta “Euro plus” saistības. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai minēto programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Polijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisija uzskata, ka saistībās ir ietverts vērienīgs valsts finanšu konsolidācijas plāns, un mudina valdību sākt īstenošanu, kā arī vajadzības gadījumā veikt papildu pasākumus, lai līdz 2012. gadam samazinātu vispārējās valdības budžeta deficītu līdz līmenim, kas nesasniedz 3 % no IKP. Balstoties uz iepriekšējos desmit gados gūtajiem panākumiem, būtu jāveic pasākumi, lai vēl vairāk palielinātu nodarbinātību – galvenokārt īstenojot pensiju un izglītības sistēmu reformas un uzlabojot bērnu un apgādājamo aprūpes pakalpojumus. Turklāt būtu jāturpina palielināt ārpuscenu konkurētspēju, uzlabojot R&D sistēmu un uzņēmējdarbības vidi un veicinot ieguldījumus infrastruktūrā. |
| --- | --- |

(18)

Komisija ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, tostarp pakta “Euro plus” saistības. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai minēto programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Polijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisija uzskata, ka saistībās ir ietverts vērienīgs valsts finanšu konsolidācijas plāns, un mudina valdību sākt īstenošanu, kā arī vajadzības gadījumā veikt papildu pasākumus, lai līdz 2012. gadam samazinātu vispārējās valdības budžeta deficītu līdz līmenim, kas nesasniedz 3 % no IKP. Balstoties uz iepriekšējos desmit gados gūtajiem panākumiem, būtu jāveic pasākumi, lai vēl vairāk palielinātu nodarbinātību – galvenokārt īstenojot pensiju un izglītības sistēmu reformas un uzlabojot bērnu un apgādājamo aprūpes pakalpojumus. Turklāt būtu jāturpina palielināt ārpuscenu konkurētspēju, uzlabojot R&D sistēmu un uzņēmējdarbības vidi un veicinot ieguldījumus infrastruktūrā.

| (19) | Ņemot vērā šo novērtējumu, kā arī Padomes Ieteikumu (2009. gada 7. jūlijs) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Polijas konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (4) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegto ieteikumu 1. un 2. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Polijas valsts reformu programmu, |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā šo novērtējumu, kā arī Padomes Ieteikumu (2009. gada 7. jūlijs) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Polijas konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (4) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegto ieteikumu 1. un 2. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Polijas valsts reformu programmu,

AR ŠO IESAKA Polijai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Īstenot pasākumus, kuri paziņoti Likumā par 2012. gada budžetu un vajadzības gadījumā papildus veikt pastāvīgus pasākumus, lai līdz 2012. gadam samazinātu vispārējās valdības budžeta deficītu līdz līmenim, kas nesasniedz 3 % no IKP, atbilstīgi Padomes ieteikumiem saskaņā ar EDP. Nodrošinot pienācīgu progresu vidēja termiņa mērķa sasniegšanā, vienlaikus pēc iespējas minimāli samazināt izdevumus, kuri veicina izaugsmi. |
| --- | --- |

1.

Īstenot pasākumus, kuri paziņoti Likumā par 2012. gada budžetu un vajadzības gadījumā papildus veikt pastāvīgus pasākumus, lai līdz 2012. gadam samazinātu vispārējās valdības budžeta deficītu līdz līmenim, kas nesasniedz 3 % no IKP, atbilstīgi Padomes ieteikumiem saskaņā ar EDP. Nodrošinot pienācīgu progresu vidēja termiņa mērķa sasniegšanā, vienlaikus pēc iespējas minimāli samazināt izdevumus, kuri veicina izaugsmi.

| 2. | Īstenot tiesību aktus ar mērķi līdz 2013. gadam ieviest pastāvīgus noteikumus par izdevumiem. Šie noteikumi būtu jābalsta uz pietiekami vispārīgām budžeta kopsummām, un tiem ir jābūt saskaņā ar Eiropas kontu sistēmu. Turklāt veikt pasākumus, lai vidējā termiņā nostiprinātu mehānismus koordinācijai starp dažādiem valdības līmeņiem, kā arī ikgadējo budžeta sagatavošanas procesu koordinācijai. |
| --- | --- |

2.

Īstenot tiesību aktus ar mērķi līdz 2013. gadam ieviest pastāvīgus noteikumus par izdevumiem. Šie noteikumi būtu jābalsta uz pietiekami vispārīgām budžeta kopsummām, un tiem ir jābūt saskaņā ar Eiropas kontu sistēmu. Turklāt veikt pasākumus, lai vidējā termiņā nostiprinātu mehānismus koordinācijai starp dažādiem valdības līmeņiem, kā arī ikgadējo budžeta sagatavošanas procesu koordinācijai.

| 3. | Kā plānots, palielināt likumā noteikto pensionēšanās vecumu uniformēto dienestu personālam, turpināt pasākumus, lai palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu, piemēram, piesaistīt to paredzamajam dzīves ilgumam. Sagatavot grafiku, lai turpinātu uzlabot noteikumus par lauksaimnieku iemaksām sociālā nodrošinājuma fondā (KRUS), nolūkā atspoguļot individuālos ienākumus. |
| --- | --- |

3.

Kā plānots, palielināt likumā noteikto pensionēšanās vecumu uniformēto dienestu personālam, turpināt pasākumus, lai palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu, piemēram, piesaistīt to paredzamajam dzīves ilgumam. Sagatavot grafiku, lai turpinātu uzlabot noteikumus par lauksaimnieku iemaksām sociālā nodrošinājuma fondā (KRUS), nolūkā atspoguļot individuālos ienākumus.

| 4. | Īstenot ierosināto mūžizglītības stratēģiju, nostiprināt mācekļu praksi un īpašās arodizglītības un mācību programmas gados vecākiem un nekvalificētiem darba ņēmējiem. Nostiprināt saites starp zinātni un ražošanu, īstenojot programmu “Mēs balstāmies uz zināšanām” (“Budujemy na Wiedzy”). Īstenot un īstenot augstākās izglītības reformu programmu “Partnerība zināšanu veicināšanai” (“Partnerstwo dla Wiedzy”), lai labāk saskaņotu izglītības sniegšanu ar tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

4.

Īstenot ierosināto mūžizglītības stratēģiju, nostiprināt mācekļu praksi un īpašās arodizglītības un mācību programmas gados vecākiem un nekvalificētiem darba ņēmējiem. Nostiprināt saites starp zinātni un ražošanu, īstenojot programmu “Mēs balstāmies uz zināšanām” (“Budujemy na Wiedzy”). Īstenot un īstenot augstākās izglītības reformu programmu “Partnerība zināšanu veicināšanai” (“Partnerstwo dla Wiedzy”), lai labāk saskaņotu izglītības sniegšanu ar tirgus vajadzībām.

| 5. | Palielināt sieviešu iesaistīšanos darba tirgū, veicot pasākumus, lai nodrošinātu stabilu finansējumu pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes sistēmai un palielinātu bērnu līdz trīs gadu vecumam uzņemšanas līmeni. |
| --- | --- |

5.

Palielināt sieviešu iesaistīšanos darba tirgū, veicot pasākumus, lai nodrošinātu stabilu finansējumu pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes sistēmai un palielinātu bērnu līdz trīs gadu vecumam uzņemšanas līmeni.

| 6. | Veikt pasākumus, lai uzlabotu stimulus ieguldījumiem enerģijas ražošanas jaudu palielināšanā, lai veicinātu zemu oglekļa emisiju tehnoloģijas un turpinātu attīstīt pārrobežu elektrotīkla starpsavienojumus; izstrādāt daudzgadu plānu ieguldījumiem dzelzceļa infrastruktūrā un īstenot dzelzceļa transporta ģenerālplānu. |
| --- | --- |

6.

Veikt pasākumus, lai uzlabotu stimulus ieguldījumiem enerģijas ražošanas jaudu palielināšanā, lai veicinātu zemu oglekļa emisiju tehnoloģijas un turpinātu attīstīt pārrobežu elektrotīkla starpsavienojumus; izstrādāt daudzgadu plānu ieguldījumiem dzelzceļa infrastruktūrā un īstenot dzelzceļa transporta ģenerālplānu.

| 7. | Veikt pasākumus, lai vienkāršotu juridiskās procedūras, kas saistītas ar līgumu izpildi; pārskatīt tiesību aktus par celtniecību un zonējumu, lai racionalizētu pārsūdzības procedūras un paātrinātu administratīvās procedūras. |
| --- | --- |

7.

Veikt pasākumus, lai vienkāršotu juridiskās procedūras, kas saistītas ar līgumu izpildi; pārskatīt tiesību aktus par celtniecību un zonējumu, lai racionalizētu pārsūdzības procedūras un paātrinātu administratīvās procedūras.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

2

(3)  Skaitlis norādīts saskaņā ar Komisijas dienestu AMECO datubāzi. Saskaņā ar Finanšu ministrijas 2011. gada 30. maija paziņojumu parāda attiecība pret IKP 2010. gada 31. decembrī bija 54,9 %.

3

AMECO

(4)  Paredzēts 9. panta 3. punktā Regulā (EK) Nr. 1466/97.

4

---

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 217/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 217/9

---

PADOMES IETEIKUMS

(2011. gada 12. jūlijs)

par Zviedrijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2011.–2014. gadam

2011/C 217/03

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” – kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” – kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (4) | Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (5) | Zviedrija 2011. gada 29. aprīlī iesniedza savas 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.–2014. gadu, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas minētās programmas ir izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(5)

Zviedrija 2011. gada 29. aprīlī iesniedza savas 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.–2014. gadu, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas minētās programmas ir izvērtētas vienlaikus.

| (6) | Pirms 2008.–2009. gada ekonomikas krīzes Zviedrijas ekonomikā vairāk nekā desmit gadus valdīja spēcīga izaugsme, kuru sekmēja gan iekšzemes pieprasījums, gan neto eksports. Tā kā Zviedrijas tautsaimniecība ir orientēta uz eksportu un tajā ir vērā ņemama finanšu nozare, to spēcīgi ietekmēja ārējā pieprasījuma kritums un finanšu tirgu sastingums 2008. gadā, un IKP 2009. gadā samazinājās par 5,1 %, bet bezdarba līmenis palielinājās no aptuveni 6 % līdz vairāk nekā 9 %. Tā kā Zviedrijā bija stabils sākuma stāvoklis bez nepieciešamības veikt lielas korekcijas mājsaimniecības, banku nozarē un valsts jomā, kā arī atbilstoši monetārās un fiskālās politikas pasākumi, lejupslīde bija diezgan īslaicīga un galvenokārt skāra uz eksportu vērsto ražošanas nozari. Atjaunojoties pasaules tirdzniecībai, Zviedrijas ekonomikā notika ļoti spēcīga un plaša atveseļošanās, un 2010. gadā IKP pieaugums no jauna sasniedza 5,7 %. Automātisko stabilizatoru un diskrecionāro pasākumu ietekmē pasliktinājās fiskālā situācija – no 3,7 % no IKP fiskālā pārpalikuma 2007. gadā līdz 0,9 % no IKP deficītam 2009, tomēr 2010. gadā fiskālais līdzsvars atjaunojās. |
| --- | --- |

(6)

Pirms 2008.–2009. gada ekonomikas krīzes Zviedrijas ekonomikā vairāk nekā desmit gadus valdīja spēcīga izaugsme, kuru sekmēja gan iekšzemes pieprasījums, gan neto eksports. Tā kā Zviedrijas tautsaimniecība ir orientēta uz eksportu un tajā ir vērā ņemama finanšu nozare, to spēcīgi ietekmēja ārējā pieprasījuma kritums un finanšu tirgu sastingums 2008. gadā, un IKP 2009. gadā samazinājās par 5,1 %, bet bezdarba līmenis palielinājās no aptuveni 6 % līdz vairāk nekā 9 %. Tā kā Zviedrijā bija stabils sākuma stāvoklis bez nepieciešamības veikt lielas korekcijas mājsaimniecības, banku nozarē un valsts jomā, kā arī atbilstoši monetārās un fiskālās politikas pasākumi, lejupslīde bija diezgan īslaicīga un galvenokārt skāra uz eksportu vērsto ražošanas nozari. Atjaunojoties pasaules tirdzniecībai, Zviedrijas ekonomikā notika ļoti spēcīga un plaša atveseļošanās, un 2010. gadā IKP pieaugums no jauna sasniedza 5,7 %. Automātisko stabilizatoru un diskrecionāro pasākumu ietekmē pasliktinājās fiskālā situācija – no 3,7 % no IKP fiskālā pārpalikuma 2007. gadā līdz 0,9 % no IKP deficītam 2009, tomēr 2010. gadā fiskālais līdzsvars atjaunojās.

| (7) | Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas budžeta prognozes, kopumā ir ticams, izņemot 2012. gadu, kad tas šķiet optimistisks salīdzinājumā ar Komisijas dienestu pavasara prognozēm. Budžeta stratēģija, kā izklāstīts atjauninātajā konverģences programmā, ir piemērota, jo tā palīdzētu sasniegt Zviedrijas vidēja termiņa mērķi (VTM), proti, ekonomikas cikla laikā sasniegt pārpalikumu 1 % apmērā no IKP. Tas nodrošinātu zināmu drošības rezervi pret 3 % no IKP atsauces vērtības pārsniegšanu, ja ekonomikas lejupslīde nākotnē atkārtotos. Programmā paredzēts, ka vispārējais valsts budžeta pārpalikums palielināsies no 0,6 % no IKP 2011 gadā līdz 3,7 % no IKP 2014. gadā, kas ir programmas pēdējais gads. Šādu pieaugumu radītu pieņēmums par spēcīgu ekonomikas izaugsmi, jo minētajā laikposmā programmā nav paredzēti nekādi konsolidācijas pasākumi. Riski, kas apdraud budžeta mērķu izpildi, kopumā ir līdzsvaroti. Tā kā programmā iekļautā ieņēmumu prognoze 2011. gadam ir nedaudz piesardzīga, budžeta rezultāti minētajā gadā varētu izrādīties nedaudz labāki, bet zināmi negatīvie riski, kas var apdraudēt budžeta prognožu izpildi, sākot ar 2012. gadu, ir saistīti ar optimistiskiem makroekonomikas pieņēmumiem. Tā kā valdība ir norādījusi, ka, sākot ar 2012. gadu, varētu tikt īstenoti papildu ekspansīvi fiskālie pasākumi, kas paredzēti 2011. gada likumā par valsts budžetu (tostarp piektais posms darba ņēmēju nodokļa atlaidēm algotiem darba ņēmējiem, valsts ienākuma nodokļa maksāšanas robežlīmeņa turpmāka palielināšana, PVN samazināšana restorānu pakalpojumiem un zemāki pensiju nodokļi), ja fiskālā situācija to pieļaus, pastāv procikliskas fiskālās politikas nostājas risks. Ņemot vērā arī demogrāfiskās perspektīvas, ir svarīgi, ka fiskālā politika joprojām tiek īstenota tā, lai arī turpmāk tiktu sasniegti vidēja termiņa mērķi. Saskaņa ar Komisijas jaunako novērtējumu riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju šķiet zemi. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas budžeta prognozes, kopumā ir ticams, izņemot 2012. gadu, kad tas šķiet optimistisks salīdzinājumā ar Komisijas dienestu pavasara prognozēm. Budžeta stratēģija, kā izklāstīts atjauninātajā konverģences programmā, ir piemērota, jo tā palīdzētu sasniegt Zviedrijas vidēja termiņa mērķi (VTM), proti, ekonomikas cikla laikā sasniegt pārpalikumu 1 % apmērā no IKP. Tas nodrošinātu zināmu drošības rezervi pret 3 % no IKP atsauces vērtības pārsniegšanu, ja ekonomikas lejupslīde nākotnē atkārtotos. Programmā paredzēts, ka vispārējais valsts budžeta pārpalikums palielināsies no 0,6 % no IKP 2011 gadā līdz 3,7 % no IKP 2014. gadā, kas ir programmas pēdējais gads. Šādu pieaugumu radītu pieņēmums par spēcīgu ekonomikas izaugsmi, jo minētajā laikposmā programmā nav paredzēti nekādi konsolidācijas pasākumi. Riski, kas apdraud budžeta mērķu izpildi, kopumā ir līdzsvaroti. Tā kā programmā iekļautā ieņēmumu prognoze 2011. gadam ir nedaudz piesardzīga, budžeta rezultāti minētajā gadā varētu izrādīties nedaudz labāki, bet zināmi negatīvie riski, kas var apdraudēt budžeta prognožu izpildi, sākot ar 2012. gadu, ir saistīti ar optimistiskiem makroekonomikas pieņēmumiem. Tā kā valdība ir norādījusi, ka, sākot ar 2012. gadu, varētu tikt īstenoti papildu ekspansīvi fiskālie pasākumi, kas paredzēti 2011. gada likumā par valsts budžetu (tostarp piektais posms darba ņēmēju nodokļa atlaidēm algotiem darba ņēmējiem, valsts ienākuma nodokļa maksāšanas robežlīmeņa turpmāka palielināšana, PVN samazināšana restorānu pakalpojumiem un zemāki pensiju nodokļi), ja fiskālā situācija to pieļaus, pastāv procikliskas fiskālās politikas nostājas risks. Ņemot vērā arī demogrāfiskās perspektīvas, ir svarīgi, ka fiskālā politika joprojām tiek īstenota tā, lai arī turpmāk tiktu sasniegti vidēja termiņa mērķi. Saskaņa ar Komisijas jaunako novērtējumu riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju šķiet zemi.

| (8) | Iespējamas nestabilitātes avots ir pašreizējā situācija mājokļu un hipotekārajos tirgos. Pēc īslaicīgas un nelielas korekcijas finanšu krīzes augstākajā punktā, Zviedrijā pretstatā citām valstīm turpinājās spēcīgā mājokļu cenu pieauguma tendence, kas vērojama kopš 1990. gadu otrās puses, un patlaban tās ir sasniegušas rekordskaitļus. Mājokļu cenu spēcīgais kāpums ir gājis roku rokā ar mājsaimniecību pieaugošu parādu nastu, kas 2010. gada vidū sasniedza rekordlīmeni – 170 % no izmantojamajiem ienākumiem. Turklāt liela daļa hipotekāro kredītu ir izsniegta ar mainīgajām likmēm ar nelielu amortizāciju. Tas padara Zviedrijas mājsaimniecības īpaši neaizsargātas pret procentu likmju paaugstināšanu vai nodarbinātības pasliktināšanos. Ievērojamai korekcijai mājokļu tirgū varētu būt negatīva ietekme uz makroekonomikas stabilitāti, jo mājsaimniecībām būtu jāierobežo patēriņš, lai līdzsvarotu ienākumus un izdevumus, un Zviedrijas bankām varētu pieaugt finansēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(8)

Iespējamas nestabilitātes avots ir pašreizējā situācija mājokļu un hipotekārajos tirgos. Pēc īslaicīgas un nelielas korekcijas finanšu krīzes augstākajā punktā, Zviedrijā pretstatā citām valstīm turpinājās spēcīgā mājokļu cenu pieauguma tendence, kas vērojama kopš 1990. gadu otrās puses, un patlaban tās ir sasniegušas rekordskaitļus. Mājokļu cenu spēcīgais kāpums ir gājis roku rokā ar mājsaimniecību pieaugošu parādu nastu, kas 2010. gada vidū sasniedza rekordlīmeni – 170 % no izmantojamajiem ienākumiem. Turklāt liela daļa hipotekāro kredītu ir izsniegta ar mainīgajām likmēm ar nelielu amortizāciju. Tas padara Zviedrijas mājsaimniecības īpaši neaizsargātas pret procentu likmju paaugstināšanu vai nodarbinātības pasliktināšanos. Ievērojamai korekcijai mājokļu tirgū varētu būt negatīva ietekme uz makroekonomikas stabilitāti, jo mājsaimniecībām būtu jāierobežo patēriņš, lai līdzsvarotu ienākumus un izdevumus, un Zviedrijas bankām varētu pieaugt finansēšanas izmaksas.

| (9) | Attiecībā uz Zviedrijas darba tirgu jāatzīmē, ka jauniešu un to iedzīvotāju situācija, kuri nav ES valstspiederīgie, ir slikta salīdzinājumā ar ES vidējiem radītājiem. Ir būtiski turpināt uzlabot minēto grupu situāciju darba tirgū, lai paaugstinātu vispārējo nodarbinātības līmeni un ilgtermiņā uzlabotu darbaspēka piedāvājumu, šādā veidā risinot iedzīvotāju novecošanas radītās demogrāfiskās problēmas. Zviedrijas valdība pašlaik īsteno vairākas reformas, lai uzlabotu abu minēto grupu nodarbinātības situāciju, un tās ir saistītas ar finansējuma palielināšanu darbaudzināšanai, darba pieredzes amata vietām, profesionālo izglītību pieaugušajiem, mācekļu prakses darbaudzināšanu, mērķsubsīdijām algām un modernizētiem zviedru valodas kursiem. Jaunākie statistikas dati skaidri rāda, ka uzlabojas visi Zviedrijas darba tirgus rādītāji, izņemot attiecībā uz ārvalstīs dzimušām sievietēm. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz Zviedrijas darba tirgu jāatzīmē, ka jauniešu un to iedzīvotāju situācija, kuri nav ES valstspiederīgie, ir slikta salīdzinājumā ar ES vidējiem radītājiem. Ir būtiski turpināt uzlabot minēto grupu situāciju darba tirgū, lai paaugstinātu vispārējo nodarbinātības līmeni un ilgtermiņā uzlabotu darbaspēka piedāvājumu, šādā veidā risinot iedzīvotāju novecošanas radītās demogrāfiskās problēmas. Zviedrijas valdība pašlaik īsteno vairākas reformas, lai uzlabotu abu minēto grupu nodarbinātības situāciju, un tās ir saistītas ar finansējuma palielināšanu darbaudzināšanai, darba pieredzes amata vietām, profesionālo izglītību pieaugušajiem, mācekļu prakses darbaudzināšanu, mērķsubsīdijām algām un modernizētiem zviedru valodas kursiem. Jaunākie statistikas dati skaidri rāda, ka uzlabojas visi Zviedrijas darba tirgus rādītāji, izņemot attiecībā uz ārvalstīs dzimušām sievietēm.

| (10) | Komisija ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Zviedrijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisija uzskata, ka programmās ir pienācīgi risinātas Zviedrijas galvenās problēmas. Tomēr, lai gan valdības fiskālā stratēģija turpināt izpildīt VTM ir piemērota, sākot ar 2012. gadu jārūpējas par to, lai labvēlīgas izaugsmes laikā fiskālā politika pārlieku nezaudētu stingrību. Vajadzētu izvērtēt makroekonomikas nelīdzsvarotības riskus, jo īpaši tos, kurus rada pieaugošas mājokļu cenas un mājsaimniecību parādu nasta. Turklāt jāuzrauga un jāuzlabo mazāk aizsargāto grupu, jo īpaši jauniešu un ārvalstīs dzimušu sieviešu, dalība darba tirgū. |
| --- | --- |

(10)

Komisija ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Zviedrijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisija uzskata, ka programmās ir pienācīgi risinātas Zviedrijas galvenās problēmas. Tomēr, lai gan valdības fiskālā stratēģija turpināt izpildīt VTM ir piemērota, sākot ar 2012. gadu jārūpējas par to, lai labvēlīgas izaugsmes laikā fiskālā politika pārlieku nezaudētu stingrību. Vajadzētu izvērtēt makroekonomikas nelīdzsvarotības riskus, jo īpaši tos, kurus rada pieaugošas mājokļu cenas un mājsaimniecību parādu nasta. Turklāt jāuzrauga un jāuzlabo mazāk aizsargāto grupu, jo īpaši jauniešu un ārvalstīs dzimušu sieviešu, dalība darba tirgū.

| (11) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Zviedrijas konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) jo īpaši ir pausts ieteikuma 1. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Zviedrijas valsts reformu programmu, |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Zviedrijas konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) jo īpaši ir pausts ieteikuma 1. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Zviedrijas valsts reformu programmu,

AR ŠO IESAKA Zviedrijai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Nodrošināt, ka fiskālā politika joprojām tiek īstenota tā, lai arī turpmāk sasniegtu vidēja termiņa mērķus. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt, ka fiskālā politika joprojām tiek īstenota tā, lai arī turpmāk sasniegtu vidēja termiņa mērķus.

| 2. | Īstenot preventīvas darbības nolūkā novērst makroekonomikas riskus, kas saistīti ar pieaugošām mājokļu cenām un mājsaimniecību parādu slogu. Varētu apsvērt virkni pasākumu, piemēram, pārskatīt hipotekāro aizdevumu sistēmas, tostarp banku kapitāla prasības, īres maksas noteikumus, īpašumu aplikšanu ar nodokļiem un būvatļaujas. |
| --- | --- |

2.

Īstenot preventīvas darbības nolūkā novērst makroekonomikas riskus, kas saistīti ar pieaugošām mājokļu cenām un mājsaimniecību parādu slogu. Varētu apsvērt virkni pasākumu, piemēram, pārskatīt hipotekāro aizdevumu sistēmas, tostarp banku kapitāla prasības, īres maksas noteikumus, īpašumu aplikšanu ar nodokļiem un būvatļaujas.

| 3. | Uzraudzīt un uzlabot jauniešu un citu mazāk aizsargāto grupu dalību darba tirgū. |
| --- | --- |

3.

Uzraudzīt un uzlabot jauniešu un citu mazāk aizsargāto grupu dalību darba tirgū.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

2

(3)  Paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktā.

3

---

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 217/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 217/12

---

PADOMES IETEIKUMS

(2011. gada 12. jūlijs)

par Apvienotās Karalistes 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2011.–2014. gadam

2011/C 217/04

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (4) | Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmā un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmā un valsts reformu programmās.

| (5) | Apvienotā Karaliste 2011. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011. līdz 2014. gadam, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Apvienotās Karalistes konverģences programmā pirmo reizi bija ietvertas ekonomikas un fiskālās prognozes, kuras sniedza jaunais, neatkarīgais Budžeta atbildības birojs (BAB), kas ir vēlams uzlabojums Apvienotās Karalistes fiskālajai sistēmai. |
| --- | --- |

(5)

Apvienotā Karaliste 2011. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011. līdz 2014. gadam, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Apvienotās Karalistes konverģences programmā pirmo reizi bija ietvertas ekonomikas un fiskālās prognozes, kuras sniedza jaunais, neatkarīgais Budžeta atbildības birojs (BAB), kas ir vēlams uzlabojums Apvienotās Karalistes fiskālajai sistēmai.

| (6) | Apvienoto Karalisti sevišķi smagi skāra starptautiskā finanšu krīze, jo tai ir liels, globāli integrēts finanšu sektors un augsts mājsaimniecību parādu līmenis. IKP samazinājās par 0,1 % 2008. gadā un par 4,9 % 2009. gadā. Apvienotās Karalistes valdība veica apjomīgu intervenci banku sektora atbalstam, un nodrošināja ārkārtas papildu likviditāti visam sektoram. Valdības budžeta deficīts divu gadu laikā pieauga par 8,5 procentu punktiem līdz 11,2 % no IKP 2009. gadā. Savukārt bezdarbs pieauga no 5,3 % 2007. gadā līdz 7,6 % 2009. gadā. 2009. gada pēdējā ceturksnī atsākās ceturkšņa izaugsme, lai gan ražošanas apjomi vēl aizvien ir zemāki nekā pirmskrīzes maksimums. Īstermiņa prognozes liecina par mērenu izaugsmi, kuras pamatā ir lielas uzņēmumu investīcijas un neto eksporta apjomu palielināšanās, kas skaidrojama ar valūtas maiņas kursu. Tomēr izaugsmi kopumā kavēs tas, ka patēriņš mājsaimniecību un valdības sektorā palielināsies pavisam nedaudz vai pat samazināsies. Paredzams, ka 2011. gadā inflācija krietni pārsniegs oficiālo mērķvērtību 2 %, un tas atspoguļo PVN palielināšanu, kā arī lielākas importa un enerģijas cenas, pirms inflācijas samazināšanās 2012. gadā. Iespējams, ka augstās inflācijas dēļ reālie ienākumi samazināsies, jo algu pieaugums ir neliels. Galvenie negatīvie riski, kas apdraud šo prognozi, ir tādi, ka uzņēmumu investīcijas vai neto eksports var neatjaunoties gaidītajā apjomā un ka pastāvīgi augstā inflācija var liegt izmantot monetāro politiku, lai kompensētu mazākus valdības tēriņus. |
| --- | --- |

(6)

Apvienoto Karalisti sevišķi smagi skāra starptautiskā finanšu krīze, jo tai ir liels, globāli integrēts finanšu sektors un augsts mājsaimniecību parādu līmenis. IKP samazinājās par 0,1 % 2008. gadā un par 4,9 % 2009. gadā. Apvienotās Karalistes valdība veica apjomīgu intervenci banku sektora atbalstam, un nodrošināja ārkārtas papildu likviditāti visam sektoram. Valdības budžeta deficīts divu gadu laikā pieauga par 8,5 procentu punktiem līdz 11,2 % no IKP 2009. gadā. Savukārt bezdarbs pieauga no 5,3 % 2007. gadā līdz 7,6 % 2009. gadā. 2009. gada pēdējā ceturksnī atsākās ceturkšņa izaugsme, lai gan ražošanas apjomi vēl aizvien ir zemāki nekā pirmskrīzes maksimums. Īstermiņa prognozes liecina par mērenu izaugsmi, kuras pamatā ir lielas uzņēmumu investīcijas un neto eksporta apjomu palielināšanās, kas skaidrojama ar valūtas maiņas kursu. Tomēr izaugsmi kopumā kavēs tas, ka patēriņš mājsaimniecību un valdības sektorā palielināsies pavisam nedaudz vai pat samazināsies. Paredzams, ka 2011. gadā inflācija krietni pārsniegs oficiālo mērķvērtību 2 %, un tas atspoguļo PVN palielināšanu, kā arī lielākas importa un enerģijas cenas, pirms inflācijas samazināšanās 2012. gadā. Iespējams, ka augstās inflācijas dēļ reālie ienākumi samazināsies, jo algu pieaugums ir neliels. Galvenie negatīvie riski, kas apdraud šo prognozi, ir tādi, ka uzņēmumu investīcijas vai neto eksports var neatjaunoties gaidītajā apjomā un ka pastāvīgi augstā inflācija var liegt izmantot monetāro politiku, lai kompensētu mazākus valdības tēriņus.

| (7) | Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams, izņemot par 2012. gadu, kad tas šķiet mazliet par daudz labvēlīgs. Konverģences programmā nav iekļauts vidēja termiņa mērķis (VTM), kā tas paredzēts rīcības kodeksā, lai gan to var izsecināt no programmā minētajām mērķvērtībām. Budžeta stratēģijas mērķis ir samazināt deficītu no 9,9 % 2010.–2011. gadā līdz 1,7 % 2015.–2016. gadā, galvenokārt ierobežojot izdevumus, un šī stratēģija atbilst pierādījumiem par fiskālajām konsolidācijām, kas ir atbalstījušas izaugsmi. Konverģences programmā plānots deficītu zem atsauces vērtības – 3 % – samazināt līdz 2014.–2015. gadam, kas ir Padomes noteiktais termiņš. Budžeta prognozēs lēsts, ka 2010.–2011. gadā parāda attiecība būs 78,7 %, bet līdz 2013.–2014. gadam palielināsies līdz 87,2 %, un tikai pēc tam sāks lēni samazināties. Gada vidējie fiskālie pasākumi laikposmā no 2010.–2011. gadam līdz 2014.–2015. gadam ir 1,6 %. Tas ir nedaudz mazāk, nekā Padome ieteica 2009. gada decembrī (1,75 % no IKP), tomēr ir atbilstīgi, ņemot vērā, ka budžeta deficīts 2009.–2010. gadā bija ievērojami zemāks, nekā prognozēts, un tas atbilst iecerei līdz 2014.–2015. gadam nominālo deficītu samazināt zem atsauces vērtības. Saskaņā ar Komisijas jaunāko izvērtējumu riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju ir lieli.
  Sabiedrības novecošanas ilgtermiņa izmaksas ir lielākas par ES vidējo rādītāju, un pašreizējais budžeta stāvoklis novecošanas izmaksas vēl palielinās. Spriežot pēc pašreizējās fiskālās pozīcijas, līdz 2020. gadam parāds pieaugtu līdz 128 % no IKP. Tomēr ar konverģences programmas pilnīgu īstenošanu pietiktu, lai sāktos parāda samazināšanās, tomēr 2020. gadā tas vēl aizvien pārsniegtu 80 %. Ārpus konsolidācijas plāniem Apvienotās Karalistes valdība ir paziņojusi pasākumus, kas atbalstīs ilgtermiņa ilgtspēju; tie ietver valsts pensionēšanās vecuma plānotā pieauguma no 65 uz 66 gadiem sākšanas datuma noteikšanu un izmaiņas konkrētu pabalstu un nodokļu noteikšanas metodē. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams, izņemot par 2012. gadu, kad tas šķiet mazliet par daudz labvēlīgs. Konverģences programmā nav iekļauts vidēja termiņa mērķis (VTM), kā tas paredzēts rīcības kodeksā, lai gan to var izsecināt no programmā minētajām mērķvērtībām. Budžeta stratēģijas mērķis ir samazināt deficītu no 9,9 % 2010.–2011. gadā līdz 1,7 % 2015.–2016. gadā, galvenokārt ierobežojot izdevumus, un šī stratēģija atbilst pierādījumiem par fiskālajām konsolidācijām, kas ir atbalstījušas izaugsmi. Konverģences programmā plānots deficītu zem atsauces vērtības – 3 % – samazināt līdz 2014.–2015. gadam, kas ir Padomes noteiktais termiņš. Budžeta prognozēs lēsts, ka 2010.–2011. gadā parāda attiecība būs 78,7 %, bet līdz 2013.–2014. gadam palielināsies līdz 87,2 %, un tikai pēc tam sāks lēni samazināties. Gada vidējie fiskālie pasākumi laikposmā no 2010.–2011. gadam līdz 2014.–2015. gadam ir 1,6 %. Tas ir nedaudz mazāk, nekā Padome ieteica 2009. gada decembrī (1,75 % no IKP), tomēr ir atbilstīgi, ņemot vērā, ka budžeta deficīts 2009.–2010. gadā bija ievērojami zemāks, nekā prognozēts, un tas atbilst iecerei līdz 2014.–2015. gadam nominālo deficītu samazināt zem atsauces vērtības. Saskaņā ar Komisijas jaunāko izvērtējumu riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju ir lieli.

Sabiedrības novecošanas ilgtermiņa izmaksas ir lielākas par ES vidējo rādītāju, un pašreizējais budžeta stāvoklis novecošanas izmaksas vēl palielinās. Spriežot pēc pašreizējās fiskālās pozīcijas, līdz 2020. gadam parāds pieaugtu līdz 128 % no IKP. Tomēr ar konverģences programmas pilnīgu īstenošanu pietiktu, lai sāktos parāda samazināšanās, tomēr 2020. gadā tas vēl aizvien pārsniegtu 80 %. Ārpus konsolidācijas plāniem Apvienotās Karalistes valdība ir paziņojusi pasākumus, kas atbalstīs ilgtermiņa ilgtspēju; tie ietver valsts pensionēšanās vecuma plānotā pieauguma no 65 uz 66 gadiem sākšanas datuma noteikšanu un izmaiņas konkrētu pabalstu un nodokļu noteikšanas metodē.

| (8) | Īstenot ierosināto fiskālo konsolidāciju joprojām ir sarežģīts uzdevums. Lai atjaunotu ilgtspējīgu fiskālo stāvokli, jānodrošina, ka netiek pieļauta novirzīšanās no publiskotajiem izdevumu plāniem. Ievērojot iepriekš minēto, tas, ka investīcijas sabiedriskajā infrastruktūrā, īpaši transportā, ir mazākas nekā jebkad agrāk, nozīmē, ka par prioritāti būtu jāizvirza tādi izdevumi, kas veicina izaugsmi. Pietiekamu primāro pārpalikumu nodrosināšana vidējā termiņā, kā tas jau paredzēts konverģences programmā, uzlabos valsts finanšu ilgtspēju. |
| --- | --- |

(8)

Īstenot ierosināto fiskālo konsolidāciju joprojām ir sarežģīts uzdevums. Lai atjaunotu ilgtspējīgu fiskālo stāvokli, jānodrošina, ka netiek pieļauta novirzīšanās no publiskotajiem izdevumu plāniem. Ievērojot iepriekš minēto, tas, ka investīcijas sabiedriskajā infrastruktūrā, īpaši transportā, ir mazākas nekā jebkad agrāk, nozīmē, ka par prioritāti būtu jāizvirza tādi izdevumi, kas veicina izaugsmi. Pietiekamu primāro pārpalikumu nodrosināšana vidējā termiņā, kā tas jau paredzēts konverģences programmā, uzlabos valsts finanšu ilgtspēju.

| (9) | Tā kā Apvienotās Karalistes darba tirgus ir elastīgs, tai izdevās samērā sekmīgi izturēt lielo IKP sarukumu krīzes laikā. Tomēr vislielākais bezdarbs bija novērojams jauniešu vidū: jauniešu bezdarbs pieauga no 15 % 2008. gadā līdz gandrīz 20 % 2010. gadā. Tas, ka darba tirgus ir jauniešiem nelabvēlīgs, ir skaidrojams ar vispārējiem un strukturāliem trūkumiem apmācības sistēmā. Apvienotajā Karalistē 15,7 % iedzīvotāju 18–24 gadu vecumā pāragri pārtrauc izglītošanās un mācību procesu, un šis rādītājs ir lielāks par ES vidējo rādītāju (14,4 %). Lai gan to cilvēku procentuālais īpatsvars vecuma grupā no 25 līdz 64 gadiem, kas ieguvuši augstu prasmju līmeni, Apvienotajā Karalistē ir sevišķi liels, nepilnības novērojamas vidēja līmeņa prasmju apguvē – šajā sektorā rādītājs pašlaik ir zemāks par ES vidējo rādītāju. Vēl viena sarežģīta Apvienotās Karalistes darba tirgus problēma ir ievērojams to bērnu skaits, kas dzīvo mājsaimniecībās, kuru locekļiem nav darba: šis rādītājs ar 17,5 % ir lielākais ES, salīdzinot ar vidējo rādītāju 10,2 %. Šī problēma sevišķi sāpīga ir viena vecāka mājsaimniecībām, un tas liecina par nepietiekamiem finansiāliem stimuliem un bērnu aprūpes iespēju trūkumu: vairāk nekā 32 % no cilvēkiem, kam ir aprūpes pienākumi, nestrādā vai strādā daļēju laiku, jo nav pieejami aprūpes pakalpojumi (šis rādītājs ir par 4 procentu punktiem augstāks nekā ES vidējais rādītājs). |
| --- | --- |

(9)

Tā kā Apvienotās Karalistes darba tirgus ir elastīgs, tai izdevās samērā sekmīgi izturēt lielo IKP sarukumu krīzes laikā. Tomēr vislielākais bezdarbs bija novērojams jauniešu vidū: jauniešu bezdarbs pieauga no 15 % 2008. gadā līdz gandrīz 20 % 2010. gadā. Tas, ka darba tirgus ir jauniešiem nelabvēlīgs, ir skaidrojams ar vispārējiem un strukturāliem trūkumiem apmācības sistēmā. Apvienotajā Karalistē 15,7 % iedzīvotāju 18–24 gadu vecumā pāragri pārtrauc izglītošanās un mācību procesu, un šis rādītājs ir lielāks par ES vidējo rādītāju (14,4 %). Lai gan to cilvēku procentuālais īpatsvars vecuma grupā no 25 līdz 64 gadiem, kas ieguvuši augstu prasmju līmeni, Apvienotajā Karalistē ir sevišķi liels, nepilnības novērojamas vidēja līmeņa prasmju apguvē – šajā sektorā rādītājs pašlaik ir zemāks par ES vidējo rādītāju. Vēl viena sarežģīta Apvienotās Karalistes darba tirgus problēma ir ievērojams to bērnu skaits, kas dzīvo mājsaimniecībās, kuru locekļiem nav darba: šis rādītājs ar 17,5 % ir lielākais ES, salīdzinot ar vidējo rādītāju 10,2 %. Šī problēma sevišķi sāpīga ir viena vecāka mājsaimniecībām, un tas liecina par nepietiekamiem finansiāliem stimuliem un bērnu aprūpes iespēju trūkumu: vairāk nekā 32 % no cilvēkiem, kam ir aprūpes pienākumi, nestrādā vai strādā daļēju laiku, jo nav pieejami aprūpes pakalpojumi (šis rādītājs ir par 4 procentu punktiem augstāks nekā ES vidējais rādītājs).

| (10) | Pirmskrīzes desmitgadē Apvienotā Karaliste piedzīvoja lielu nekustamā īpašuma cenu kāpumu. Pēc krīzes cenas strauji kritās, bet nu jau ir daļēji atjaunojušās un vēl aizvien ir ārkārtēji augstā līmenī. Darījumu apjomi samazinājās un vēl aizvien ir zemi. Mājokļu cenu kāpums ir viens no faktoriem, kas noteica ievērojamu mājsaimniecību parādu pieaugumu un mājsaimniecību patēriņa neilgtspējīgu palielināšanos desmitgadē pirms krīzes. Tā kā apsīka darījumi mājokļu tirgū, attiecīgi kritās arī ieņēmumi no nodokļiem par darījumiem ar mājokļiem, un tas vēl vairāk pasliktināja Apvienotās Karalistes fiskālo stāvokli. Ar mājokļu tirgus nepilnībām arī skaidrojami Apvienotās Karalistes lielie izdevumi mājokļu pabalstiem un lielais to iedzīvotāju skaits, kas mīt valsts subsidētos mājokļos. Apvienotā Karaliste ir paziņojusi par plānošanas sistēmas un hipotekārās kreditēšanas regulējuma sākotnēju reformu. Tā kā šis sarežģītais uzdevums skar visus Apvienotās Karalistes ekonomikas sektorus, ir vērts balstīties uz šiem pasākumiem, lai izstrādātu plašāku reformu kopumu, tostarp attiecībā uz hipotekārās kreditēšanas tirgu un nodokļu uzlikšanu īpašumiem, lai risinātu šos jautājumus. |
| --- | --- |

(10)

Pirmskrīzes desmitgadē Apvienotā Karaliste piedzīvoja lielu nekustamā īpašuma cenu kāpumu. Pēc krīzes cenas strauji kritās, bet nu jau ir daļēji atjaunojušās un vēl aizvien ir ārkārtēji augstā līmenī. Darījumu apjomi samazinājās un vēl aizvien ir zemi. Mājokļu cenu kāpums ir viens no faktoriem, kas noteica ievērojamu mājsaimniecību parādu pieaugumu un mājsaimniecību patēriņa neilgtspējīgu palielināšanos desmitgadē pirms krīzes. Tā kā apsīka darījumi mājokļu tirgū, attiecīgi kritās arī ieņēmumi no nodokļiem par darījumiem ar mājokļiem, un tas vēl vairāk pasliktināja Apvienotās Karalistes fiskālo stāvokli. Ar mājokļu tirgus nepilnībām arī skaidrojami Apvienotās Karalistes lielie izdevumi mājokļu pabalstiem un lielais to iedzīvotāju skaits, kas mīt valsts subsidētos mājokļos. Apvienotā Karaliste ir paziņojusi par plānošanas sistēmas un hipotekārās kreditēšanas regulējuma sākotnēju reformu. Tā kā šis sarežģītais uzdevums skar visus Apvienotās Karalistes ekonomikas sektorus, ir vērts balstīties uz šiem pasākumiem, lai izstrādātu plašāku reformu kopumu, tostarp attiecībā uz hipotekārās kreditēšanas tirgu un nodokļu uzlikšanu īpašumiem, lai risinātu šos jautājumus.

| (11) | Bez privāto investīciju atjaunošanās neizdosies pārorientēt ekonomiku no iekšzemes patēriņa un uzlabot ražīgumu. Apsekojumi liecina, ka kredītu pieejamība un izmaksas ir būtisks šķērslis investīcijām un darbības izvēršanai privātajā sektorā, jo īpaši mazākiem uzņēmumiem, kam nepieciešams banku finansējums. Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) piešķirto aizdevumu ikgadējais pieaugums bijis negatīvs kopš 2009. gada beigām, un aizdevumu piešķiršana mazajiem uzņēmumiem samazinājusies vēl krasāk. Lai gan šķiet, ka kredīta uzcenojums vidējiem uzņēmumiem ir samazinājies, tas ir palielinājies mazajiem uzņēmumiem. Apvienotā Karaliste nesen ir ieviesusi vairākus pasākumus, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam, tostarp ir izveidoti valsts finansēti investīciju instrumenti un panākta vienošanās ar Apvienotās Karalistes bankām palielināt bruto aizdevumus MVU. Ir svarīgi arī atzīt pieprasījuma problēmas un to, ka uzņēmumiem arī vajadzēs veikt savu daļu, iesaistoties shēmās, kas tiem darītas pieejamas. Lai rastu risinājumu, kas varētu funkcionēt arī bez regulāras valdības iejaukšanās, ir ieteicamas turpmākas reformas ar mērķi uzlabot konkurenci banku sektorā un sekmēt tādu ārpusbanku finansējuma tirgu turpmāku attīstību, kam var piekļūt mazie un vidējie uzņēmumi. |
| --- | --- |

(11)

Bez privāto investīciju atjaunošanās neizdosies pārorientēt ekonomiku no iekšzemes patēriņa un uzlabot ražīgumu. Apsekojumi liecina, ka kredītu pieejamība un izmaksas ir būtisks šķērslis investīcijām un darbības izvēršanai privātajā sektorā, jo īpaši mazākiem uzņēmumiem, kam nepieciešams banku finansējums. Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) piešķirto aizdevumu ikgadējais pieaugums bijis negatīvs kopš 2009. gada beigām, un aizdevumu piešķiršana mazajiem uzņēmumiem samazinājusies vēl krasāk. Lai gan šķiet, ka kredīta uzcenojums vidējiem uzņēmumiem ir samazinājies, tas ir palielinājies mazajiem uzņēmumiem. Apvienotā Karaliste nesen ir ieviesusi vairākus pasākumus, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam, tostarp ir izveidoti valsts finansēti investīciju instrumenti un panākta vienošanās ar Apvienotās Karalistes bankām palielināt bruto aizdevumus MVU. Ir svarīgi arī atzīt pieprasījuma problēmas un to, ka uzņēmumiem arī vajadzēs veikt savu daļu, iesaistoties shēmās, kas tiem darītas pieejamas. Lai rastu risinājumu, kas varētu funkcionēt arī bez regulāras valdības iejaukšanās, ir ieteicamas turpmākas reformas ar mērķi uzlabot konkurenci banku sektorā un sekmēt tādu ārpusbanku finansējuma tirgu turpmāku attīstību, kam var piekļūt mazie un vidējie uzņēmumi.

| (12) | Komisija ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai minēto programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Apvienotajā Karalistē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisija uzskata, ka programmās ir izklāstīti vērienīgi deficīta samazināšanas pasākumi, un aicina valdību rīkoties saskaņā ar plānu. Vajadzētu veikt arī turpmākus pasākumus, lai reformētu mājokļu tirgu, samazinātu jauniešu bezdarbu, pāragru izglītošanās pārtraukšanu un risinātu problēmu saistībā ar bērniem, kas dzīvo mājsaimniecībās, kurās nevienam loceklim nav darba, un lai uzlabotu kredītu pieejamību privātajam sektoram. |
| --- | --- |

(12)

Komisija ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai minēto programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Apvienotajā Karalistē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisija uzskata, ka programmās ir izklāstīti vērienīgi deficīta samazināšanas pasākumi, un aicina valdību rīkoties saskaņā ar plānu. Vajadzētu veikt arī turpmākus pasākumus, lai reformētu mājokļu tirgu, samazinātu jauniešu bezdarbu, pāragru izglītošanās pārtraukšanu un risinātu problēmu saistībā ar bērniem, kas dzīvo mājsaimniecībās, kurās nevienam loceklim nav darba, un lai uzlabotu kredītu pieejamību privātajam sektoram.

| (13) | Ņemot vērā šo novērtējumu un Padomes Ieteikumu (2010. gada 2. jūnijs) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Apvienotās Karalistes konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir atspoguļots turpmāk sniegto ieteikumu 1. un 2. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Apvienotās Karalistes valsts reformu programmu, |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā šo novērtējumu un Padomes Ieteikumu (2010. gada 2. jūnijs) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Apvienotās Karalistes konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir atspoguļots turpmāk sniegto ieteikumu 1. un 2. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Apvienotās Karalistes valsts reformu programmu,

AR ŠO IESAKA Apvienotajai Karalistei laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Īstenot plānoto fiskālo konsolidāciju, tiecoties 2012.–2013. gadā samazināt deficītu līdz 6,2 % no IKP, atbilstīgi Padomes ieteikumiem par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu, un ievirzot augsto valsts parāda attiecību lejupejošā līknē, kad programmas laikposma beigās būs novērsts pārmērīgais budžeta deficīts. Nepieļaut novirzes no vērienīgajiem izdevumu samazināšanas mērķiem, tādējādi sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā; un, ievērojot iepriekš minēto, prioritāti piešķirt izdevumiem, kas veicina izaugsmi. |
| --- | --- |

1.

Īstenot plānoto fiskālo konsolidāciju, tiecoties 2012.–2013. gadā samazināt deficītu līdz 6,2 % no IKP, atbilstīgi Padomes ieteikumiem par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu, un ievirzot augsto valsts parāda attiecību lejupejošā līknē, kad programmas laikposma beigās būs novērsts pārmērīgais budžeta deficīts. Nepieļaut novirzes no vērienīgajiem izdevumu samazināšanas mērķiem, tādējādi sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā; un, ievērojot iepriekš minēto, prioritāti piešķirt izdevumiem, kas veicina izaugsmi.

| 2. | Izstrādāt reformu programmu, lai mazinātu mājokļu cenu cikla destabilizējošo ietekmi uz valsts finansēm, finanšu sektoru un ekonomiku, lai tādējādi mazinātu problēmas, kas saistītas ar mājokļu dārdzību un nepieciešamību pēc valsts subsidētiem mājokļiem. Varētu tikt apsvērts plašs pasākumu un politikas instrumentu loks, tostarp hipotekāro kredītu tirgus reformas, finanšu noteikumi, īpašumu nodokļi un plānošanas sistēma, lai novērstu pārmērīgu svārstīgumu. |
| --- | --- |

2.

Izstrādāt reformu programmu, lai mazinātu mājokļu cenu cikla destabilizējošo ietekmi uz valsts finansēm, finanšu sektoru un ekonomiku, lai tādējādi mazinātu problēmas, kas saistītas ar mājokļu dārdzību un nepieciešamību pēc valsts subsidētiem mājokļiem. Varētu tikt apsvērts plašs pasākumu un politikas instrumentu loks, tostarp hipotekāro kredītu tirgus reformas, finanšu noteikumi, īpašumu nodokļi un plānošanas sistēma, lai novērstu pārmērīgu svārstīgumu.

| 3. | Līdz 2012. gadam veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka darba tirgū ienāk vairāk jauniešu ar atbilstīgām prasmēm, un uzlabotu to 18 –24 gadus veco jauniešu nodarbinātību, kas pārtraukuši izglītošanos vai apmācības, neiegūstot kvalifikāciju. Risināt ar prasmju nepietiekamību saistītās problēmas, palielinot to cilvēku skaitu, kam ir vidēja līmeņa prasmes, atbilstīgi darba tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

3.

Līdz 2012. gadam veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka darba tirgū ienāk vairāk jauniešu ar atbilstīgām prasmēm, un uzlabotu to 18 –24 gadus veco jauniešu nodarbinātību, kas pārtraukuši izglītošanos vai apmācības, neiegūstot kvalifikāciju. Risināt ar prasmju nepietiekamību saistītās problēmas, palielinot to cilvēku skaitu, kam ir vidēja līmeņa prasmes, atbilstīgi darba tirgus vajadzībām.

| 4. | Saskaņā ar tekošajiem budžeta plāniem veikt pasākumus, lai samazinātu to mājsaimniecību skaitu, kuru locekļiem nav darba, pievēršoties tiem, kas ir neaktīvi, jo jāaprūpē bērni, tostarp vientuļajiem vecākiem. |
| --- | --- |

4.

Saskaņā ar tekošajiem budžeta plāniem veikt pasākumus, lai samazinātu to mājsaimniecību skaitu, kuru locekļiem nav darba, pievēršoties tiem, kas ir neaktīvi, jo jāaprūpē bērni, tostarp vientuļajiem vecākiem.

| 5. | Īstenot jau paziņotos pasākumus un turpināt strādāt, lai uzlabotu banku un ārpusbanku finansējuma pieejamību privātajam sektoram un īpaši MVU, vienlaikus atzīstot iespējamās pieprasījuma problēmas. Veicināt konkurenci banku sektorā un izvērtēt iespējas, kā uzlabot piekļuvi ārpusbanku finansējumam, piemēram, riska kapitālam un valsts aizņēmumiem. |
| --- | --- |

5.

Īstenot jau paziņotos pasākumus un turpināt strādāt, lai uzlabotu banku un ārpusbanku finansējuma pieejamību privātajam sektoram un īpaši MVU, vienlaikus atzīstot iespējamās pieprasījuma problēmas. Veicināt konkurenci banku sektorā un izvērtēt iespējas, kā uzlabot piekļuvi ārpusbanku finansējumam, piemēram, riska kapitālam un valsts aizņēmumiem.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

2

(3)  Paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktā.

3

---

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 217/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 217/15

---

PADOMES IETEIKUMS

(2011. gada 12. jūlijs)

par to dalībvalstu, kuru valūta ir euro, ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu īstenošanu

2011/C 217/05

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. pantu saistībā ar 121. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eurogrupa 2011. gada 20. jūnijā apspriedās par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, (“eurozonas dalībvalstis”) ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu īstenošanu, atzīstot nepieciešamību turpmāk stiprināt politikas koordinēšanu un minētajām dalībvalstīm adresēto ieteikumu īstenošanu. |
| --- | --- |

(1)

Eurogrupa 2011. gada 20. jūnijā apspriedās par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, (“eurozonas dalībvalstis”) ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu īstenošanu, atzīstot nepieciešamību turpmāk stiprināt politikas koordinēšanu un minētajām dalībvalstīm adresēto ieteikumu īstenošanu.

| (2) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (3) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014.g.). Dalībvalstis un, attiecīgā gadījumā, ES tika aicināta ņemt vērā pamatnostādnes savā ekonomikas politikā. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014.g.). Dalībvalstis un, attiecīgā gadījumā, ES tika aicināta ņemt vērā pamatnostādnes savā ekonomikas politikā.

| (4) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (5) | Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (6) | Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu ietvert minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(6)

Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu ietvert minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (7) | Eurozonas dalībvalstis 2011. gada aprīlī un maijā iesniedza savas 2011. gada stabilitātes programmas, kuras attiecas uz laikposmu no 2011.–2014. gadam un savas 2011. gada valsts reformu programmas. Minētās programmas tika izvērtētas vienlaicīgi. |
| --- | --- |

(7)

Eurozonas dalībvalstis 2011. gada aprīlī un maijā iesniedza savas 2011. gada stabilitātes programmas, kuras attiecas uz laikposmu no 2011.–2014. gadam un savas 2011. gada valsts reformu programmas. Minētās programmas tika izvērtētas vienlaicīgi.

| (8) | Euro pirmās desmitgades pieredze kopumā uzsver daudzās vienotās valūtas priekšrocības. Tomēr globālās krīzes rezultātā notika strauja lejupslīde 2009. gadā, kuras dēļ eurozonas IKP noslīdēja zem 2006. gada līmeņa. Lai arī 2010. gadā IKP atkal pieauga, ražošanas līmenis aizvien ir zemāks par 2007. gada rādītāju. Tā rezultātā bezdarba līmenis eurozonā pieauga no 7,6 % 2007. gadā līdz 10,1 % 2010. gadā. Valsts finanses eurozonā pasliktinājās, kas lika būtiski pārvērtēt valsts parāda riskus dažās eurozonas dalībvalstīs un radīja makrofinansiālās stabilitātes riskus. Izaugsme dalībvalstīs tiek atgūta ar dažādiem rezultātiem, atspoguļojot gan strukturālās, gan cikliskās atšķirības. Krīze lika mazināties makroekonomikas nelīdzsvarotībām, kuras bija izveidojušās pirms krīzes. Tomēr tikai laiks rādīs, vai tas būs pietiekama un ilgtspējīgi. |
| --- | --- |

(8)

Euro pirmās desmitgades pieredze kopumā uzsver daudzās vienotās valūtas priekšrocības. Tomēr globālās krīzes rezultātā notika strauja lejupslīde 2009. gadā, kuras dēļ eurozonas IKP noslīdēja zem 2006. gada līmeņa. Lai arī 2010. gadā IKP atkal pieauga, ražošanas līmenis aizvien ir zemāks par 2007. gada rādītāju. Tā rezultātā bezdarba līmenis eurozonā pieauga no 7,6 % 2007. gadā līdz 10,1 % 2010. gadā. Valsts finanses eurozonā pasliktinājās, kas lika būtiski pārvērtēt valsts parāda riskus dažās eurozonas dalībvalstīs un radīja makrofinansiālās stabilitātes riskus. Izaugsme dalībvalstīs tiek atgūta ar dažādiem rezultātiem, atspoguļojot gan strukturālās, gan cikliskās atšķirības. Krīze lika mazināties makroekonomikas nelīdzsvarotībām, kuras bija izveidojušās pirms krīzes. Tomēr tikai laiks rādīs, vai tas būs pietiekama un ilgtspējīgi.

| (9) | Valsts kopbudžeta bilances eurozonā vidēji sāka uzlaboties 2010. gadā. Pamatojoties uz Komisijas dienestu pavasara prognozi, pieņemot, ka politika nemainīsies, sagaidāms, ka tās turpinās uzlaboties 2011. gadā. Tomēr valsts parāds turpinās palielināties līdz 2012. gadam. Ja tas netiks koriģēts turpmākajos gados, tas var apdraudēt ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju, ņemot vērā zemās potenciālās izaugsmes un nelabvēlīgo demogrāfisko tendenču apvienojumu. 2010. gadā eurozonas budžeta deficīts samazinājās līdz 6 % no IKP, turpretim parāda attiecība palielinājās līdz 85,1 % no IKP. Saskaņā ar 2011. gada stabilitātes programmā noteiktajiem mērķiem eurozonas budžeta deficīts 2014. gadā pazemināsies līdz 1,3 % no IKP, un pēc augstākā rādītāja sasniegšanas 2012. gadā parāda attiecība 2014. gadā samazināsies, atgriežoties zem 85 % no IKP. Šāds fiskālās konsolidācijas ceļš eurozonai kopumā būtu saderīgs ar stratēģiju izejai no krīzes, par kuru panākta vienošanās, un nepieciešamību atgriezties pie stabilām valsts finansēm sakarā ar pastiprinātu ekonomikas atveseļošanos. Konsolidācijas sekmīgu īstenošanu vairo tajā plānotais uzsvars uz izdevumu samazināšanu saistībā ar nodokļu palielinājumu. Tomēr dažu pasākumu efektīva īstenošana vēl ir jāapstiprina. Turklāt dažas eurozonas dalībvalstis nesen īstenoja jaunus fiskālos noteikumus vai paziņoja par esošo noteikumu stiprināšanu, bet dažās eurozonas dalībvalstīs to efektīvai īstenošanai varētu būt nepieciešami papildu pasākumi. Ņemot vērā sabiedrības novecošanu, pensiju un sociālā nodrošinājuma sistēmas vēl nav pietiekamas, lai nodrošinātu vispārēju ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju. |
| --- | --- |

(9)

Valsts kopbudžeta bilances eurozonā vidēji sāka uzlaboties 2010. gadā. Pamatojoties uz Komisijas dienestu pavasara prognozi, pieņemot, ka politika nemainīsies, sagaidāms, ka tās turpinās uzlaboties 2011. gadā. Tomēr valsts parāds turpinās palielināties līdz 2012. gadam. Ja tas netiks koriģēts turpmākajos gados, tas var apdraudēt ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju, ņemot vērā zemās potenciālās izaugsmes un nelabvēlīgo demogrāfisko tendenču apvienojumu. 2010. gadā eurozonas budžeta deficīts samazinājās līdz 6 % no IKP, turpretim parāda attiecība palielinājās līdz 85,1 % no IKP. Saskaņā ar 2011. gada stabilitātes programmā noteiktajiem mērķiem eurozonas budžeta deficīts 2014. gadā pazemināsies līdz 1,3 % no IKP, un pēc augstākā rādītāja sasniegšanas 2012. gadā parāda attiecība 2014. gadā samazināsies, atgriežoties zem 85 % no IKP. Šāds fiskālās konsolidācijas ceļš eurozonai kopumā būtu saderīgs ar stratēģiju izejai no krīzes, par kuru panākta vienošanās, un nepieciešamību atgriezties pie stabilām valsts finansēm sakarā ar pastiprinātu ekonomikas atveseļošanos. Konsolidācijas sekmīgu īstenošanu vairo tajā plānotais uzsvars uz izdevumu samazināšanu saistībā ar nodokļu palielinājumu. Tomēr dažu pasākumu efektīva īstenošana vēl ir jāapstiprina. Turklāt dažas eurozonas dalībvalstis nesen īstenoja jaunus fiskālos noteikumus vai paziņoja par esošo noteikumu stiprināšanu, bet dažās eurozonas dalībvalstīs to efektīvai īstenošanai varētu būt nepieciešami papildu pasākumi. Ņemot vērā sabiedrības novecošanu, pensiju un sociālā nodrošinājuma sistēmas vēl nav pietiekamas, lai nodrošinātu vispārēju ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju.

| (10) | ES politiskais risinājums ir radījis uzlabojumus finanšu sistēmas darbībā un stabilitātē. Problēmas finanšu nozarē vairākās eurozonas dalībvalstīs ietver banku risku attiecībā uz turpmākiem zaudējumiem to aktīvu turējumos vai stingrāku noteikumu ieviešanu refinansēšanas tirgos, banku nozares restrukturizācijas un rekapitalizācijas turpināšanu. Kā nosacījums stabilizācijai finanšu nozarē ir valsts atbalsta banku nozarei pakāpeniska pārtraukšana, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā īpašos apstākļus dalībvalstu banku nozarē. Šo problēmu risināšana palīdzēs mazināt nenoteiktību par iespējamām valsts saistībām. |
| --- | --- |

(10)

ES politiskais risinājums ir radījis uzlabojumus finanšu sistēmas darbībā un stabilitātē. Problēmas finanšu nozarē vairākās eurozonas dalībvalstīs ietver banku risku attiecībā uz turpmākiem zaudējumiem to aktīvu turējumos vai stingrāku noteikumu ieviešanu refinansēšanas tirgos, banku nozares restrukturizācijas un rekapitalizācijas turpināšanu. Kā nosacījums stabilizācijai finanšu nozarē ir valsts atbalsta banku nozarei pakāpeniska pārtraukšana, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā īpašos apstākļus dalībvalstu banku nozarē. Šo problēmu risināšana palīdzēs mazināt nenoteiktību par iespējamām valsts saistībām.

| (11) | Ir vajadzīgi uzlabojumi produktivitātes un konkurētspējas jomā un jānovērš strukturāli šķēršļi iekšzemes privātajam pieprasījumam, lai palielinātu eurozonas izaugsmes potenciālu un novērstu makroekonomikas nelīdzsvarotības eurozonā. Šajā saistībā eurozonas dalībvalstis savās valsts reformu programmās paziņoja par vairākām strukturālām reformām. Tomēr aizvien ir trūkumi pasākumos, kuri vajadzīgi, lai uzlabotu valstu darbaspēka un preču tirgu darbību, jo īpaši attiecībā uz pakalpojumu nozarēm, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju un darba samaksas noteikšanas sistēmām. |
| --- | --- |

(11)

Ir vajadzīgi uzlabojumi produktivitātes un konkurētspējas jomā un jānovērš strukturāli šķēršļi iekšzemes privātajam pieprasījumam, lai palielinātu eurozonas izaugsmes potenciālu un novērstu makroekonomikas nelīdzsvarotības eurozonā. Šajā saistībā eurozonas dalībvalstis savās valsts reformu programmās paziņoja par vairākām strukturālām reformām. Tomēr aizvien ir trūkumi pasākumos, kuri vajadzīgi, lai uzlabotu valstu darbaspēka un preču tirgu darbību, jo īpaši attiecībā uz pakalpojumu nozarēm, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju un darba samaksas noteikšanas sistēmām.

| (12) | Lai nodrošinātu EMS pienācīgu darbību, eurozonas dalībvalstīm ir noteikts īpašs pienākums – uzskatīt savu ekonomikas politiku par kopēju interešu jautājumu saistībā ar iespējamām papildu sekām valstīs ar kopēju valūtu. Tādēļ, ņemot vērā krīzes situāciju un pašreizējās problēmas, izrādījās, ka ir vajadzīga ekonomikas politikas koordinācijas visaptverošāka un pastāvīga pārskatīšana ES un eurozonas līmenī. “Eiropas pusgadā” iestrādātais integrētais gada uzraudzības cikls, pastiprinātā ekonomikas pārvaldības sistēma, Eiropas Sistēmisko risku padomes un Eiropas uzraudzības aģentūru izveide, kā arī Eiropas Stabilitātes mehānisms ir būtiski elementi, no kuriem daži vēl pilnībā jāpieņem un/vai jāīsteno. Pakts “Euro plus” vēl pastiprina šo sistēmu. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu EMS pienācīgu darbību, eurozonas dalībvalstīm ir noteikts īpašs pienākums – uzskatīt savu ekonomikas politiku par kopēju interešu jautājumu saistībā ar iespējamām papildu sekām valstīs ar kopēju valūtu. Tādēļ, ņemot vērā krīzes situāciju un pašreizējās problēmas, izrādījās, ka ir vajadzīga ekonomikas politikas koordinācijas visaptverošāka un pastāvīga pārskatīšana ES un eurozonas līmenī. “Eiropas pusgadā” iestrādātais integrētais gada uzraudzības cikls, pastiprinātā ekonomikas pārvaldības sistēma, Eiropas Sistēmisko risku padomes un Eiropas uzraudzības aģentūru izveide, kā arī Eiropas Stabilitātes mehānisms ir būtiski elementi, no kuriem daži vēl pilnībā jāpieņem un/vai jāīsteno. Pakts “Euro plus” vēl pastiprina šo sistēmu.

| (13) | Komisija ir izvērtējusi eurozonas dalībvalstu stabilitātes programmas un valsts reformu programmas, ņemot vērā vajadzību pastiprināt eurozonas vispārējo ekonomikas pārvaldību. Tā uzskata, ka ir nepieciešams stingri ievērot budžeta mērķus, dažās eurozonas dalībvalstīs tos pastiprinot, un turpmāk īstenot pasākumus, lai stiprinātu fiskālos noteikumus un ilgtspēju. Būtu jāveic arī papildu pasākumi, lai uzlabotu finansiālo stabilitāti, izaugsmei labvēlīgas nodokļu reformas un konsolidācijas pasākumus, darba samaksas noteikšanas mehānismus, konkurētspēju pakalpojumu nozarēs un pakta “Euro plus” īstenošanu, |
| --- | --- |

(13)

Komisija ir izvērtējusi eurozonas dalībvalstu stabilitātes programmas un valsts reformu programmas, ņemot vērā vajadzību pastiprināt eurozonas vispārējo ekonomikas pārvaldību. Tā uzskata, ka ir nepieciešams stingri ievērot budžeta mērķus, dažās eurozonas dalībvalstīs tos pastiprinot, un turpmāk īstenot pasākumus, lai stiprinātu fiskālos noteikumus un ilgtspēju. Būtu jāveic arī papildu pasākumi, lai uzlabotu finansiālo stabilitāti, izaugsmei labvēlīgas nodokļu reformas un konsolidācijas pasākumus, darba samaksas noteikšanas mehānismus, konkurētspēju pakalpojumu nozarēs un pakta “Euro plus” īstenošanu,

AR ŠO IESAKA dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, 2011.–2012. gadā rīkoties šādi:

| 1. | Stingri ievērot budžeta mērķus, kas noteikti to 2011. gada stabilitātes programmās, kā arī saprašanās memorandos dalībvalstīs, kuras saņem ES/SVF finansiālo palīdzību un attiecīgā gadījumā pastiprināt konsolidācijas pasākumus saskaņā ar Padomes sniegto atzinumu. Jo īpaši nodrošināt atbilstīgus fiskālos stimulus ar mērķi koriģēt pārmērīgu budžeta deficītu un sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķus. Izmantot visus neparedzētos fiskālos ieņēmumus, vai paātrinātu korekcijas. Tam vajadzētu arī palīdzēt uzlabot valsts parāda dinamiku. |
| --- | --- |

1.

Stingri ievērot budžeta mērķus, kas noteikti to 2011. gada stabilitātes programmās, kā arī saprašanās memorandos dalībvalstīs, kuras saņem ES/SVF finansiālo palīdzību un attiecīgā gadījumā pastiprināt konsolidācijas pasākumus saskaņā ar Padomes sniegto atzinumu. Jo īpaši nodrošināt atbilstīgus fiskālos stimulus ar mērķi koriģēt pārmērīgu budžeta deficītu un sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķus. Izmantot visus neparedzētos fiskālos ieņēmumus, vai paātrinātu korekcijas. Tam vajadzētu arī palīdzēt uzlabot valsts parāda dinamiku.

| 2. | Nodrošināt fiskālo disciplīnu valsts un zemākā līmenī, jo īpaši ieviešot vai pastiprinot pietiekami spēcīgu un saistošu fiskālo sistēmu. |
| --- | --- |

2.

Nodrošināt fiskālo disciplīnu valsts un zemākā līmenī, jo īpaši ieviešot vai pastiprinot pietiekami spēcīgu un saistošu fiskālo sistēmu.

| 3. | Turpināt īstenot sociālā nodrošinājuma sistēmu reformas, kas nodrošina fiskālo ilgtspēju, pienācīgi ievērojot pensiju un sociālo pabalstu atbilstību, jo īpaši saskaņojot pensiju sistēmas ar demogrāfisko stāvokli valstī. |
| --- | --- |

3.

Turpināt īstenot sociālā nodrošinājuma sistēmu reformas, kas nodrošina fiskālo ilgtspēju, pienācīgi ievērojot pensiju un sociālo pabalstu atbilstību, jo īpaši saskaņojot pensiju sistēmas ar demogrāfisko stāvokli valstī.

| 4. | Uzlabot finanšu sistēmas darbību un stabilitāti, veicot tūlītējus pasākumus pēc gaidāmajiem ES mēroga stresa testiem, lai nodrošinātu, ka banku nozare turpina stiprināt elastību pret iespējamiem nākotnes zaudējumiem vai finansējuma ierobežojumiem, un ka dzīvotnespējīgas finanšu iestādes spēj restrukturizēt savu darbību vai iziet no tirgus, neradot nepamatotu spriedzi finanšu tirgos. |
| --- | --- |

4.

Uzlabot finanšu sistēmas darbību un stabilitāti, veicot tūlītējus pasākumus pēc gaidāmajiem ES mēroga stresa testiem, lai nodrošinātu, ka banku nozare turpina stiprināt elastību pret iespējamiem nākotnes zaudējumiem vai finansējuma ierobežojumiem, un ka dzīvotnespējīgas finanšu iestādes spēj restrukturizēt savu darbību vai iziet no tirgus, neradot nepamatotu spriedzi finanšu tirgos.

| 5. | Īstenot turpmākas nodokļu reformas, kas dod priekšroku izaugsmi veicinošiem nodokļu avotiem, vienlaikus saglabājot kopējos nodokļu ieņēmumus, īpaši pazeminot nodokļus par darbaspēku, lai darbs atmaksātos; samazinot valsts izdevumus, aizsargāt izaugsmi veicinošus elementus, piemēram, izdevumus pētniecības un attīstības, izglītības un energoefektivitātes jomā; vajadzības gadījumā pielāgot darba samaksas noteikšanas pasākumus un indeksācijas mehānismus, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņa ar valsts praksi, lai nodrošinātu to, ka algas attīstītās saskaņā ar ražīgumu, konkurētspēju un situāciju nodarbinatības jomā. |
| --- | --- |

5.

Īstenot turpmākas nodokļu reformas, kas dod priekšroku izaugsmi veicinošiem nodokļu avotiem, vienlaikus saglabājot kopējos nodokļu ieņēmumus, īpaši pazeminot nodokļus par darbaspēku, lai darbs atmaksātos; samazinot valsts izdevumus, aizsargāt izaugsmi veicinošus elementus, piemēram, izdevumus pētniecības un attīstības, izglītības un energoefektivitātes jomā; vajadzības gadījumā pielāgot darba samaksas noteikšanas pasākumus un indeksācijas mehānismus, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņa ar valsts praksi, lai nodrošinātu to, ka algas attīstītās saskaņā ar ražīgumu, konkurētspēju un situāciju nodarbinatības jomā.

| 6. | Lai veicinātu konkurētspēju, ieviest turpmākas reformas pakalpojumu nozarēs, jo īpaši atceļot nepamatotus ierobežojumus profesionālo pakalpojumu, mazumtirdzniecības un tīklu nozarēs. |
| --- | --- |

6.

Lai veicinātu konkurētspēju, ieviest turpmākas reformas pakalpojumu nozarēs, jo īpaši atceļot nepamatotus ierobežojumus profesionālo pakalpojumu, mazumtirdzniecības un tīklu nozarēs.

| 7. | Pilnībā īstenot paktā “Euro plus” ietvertās saistības, lai veicinātu izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību eurozonā. |
| --- | --- |

7.

Pilnībā īstenot paktā “Euro plus” ietvertās saistības, lai veicinātu izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību eurozonā.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 217/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 217/18

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par Komisijas Lēmumu 2011/141/ES, ar ko groza Komisijas Lēmumu 2007/76/EK par sadarbības sistēmu patērētāju tiesību aizsardzībai (“CPCS”) un par Komisijas Ieteikumu 2011/136/ES par datu aizsardzības noteikumu īstenošanas pamatnostādnēm CPCS

2011/C 217/06

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1),

ņemot vērā lūgumu sniegt atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti 28. panta 2. punktu (2),

IR PIEŅĒMIS ŠĀDU ATZINUMU.

I.   IEVADS

| 1. | Eiropas Komisija 2011. gada 1. martā pieņēma Komisijas lēmumu, ar ko groza Komisijas Lēmumu 2007/76/EK par CPCS (“otrais CPC grozījums”) (3). Tajā pašā datumā Komisija pieņēma arī Komisijas ieteikumu par datu aizsardzības noteikumu īstenošanas pamatnostādnēm CPCS (“CPC datu aizsardzības pamatnostādnes”) (4). Abus dokumentus nosūtīja EDAU atzinuma sniegšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisija 2011. gada 1. martā pieņēma Komisijas lēmumu, ar ko groza Komisijas Lēmumu 2007/76/EK par CPCS (“otrais CPC grozījums”) (3). Tajā pašā datumā Komisija pieņēma arī Komisijas ieteikumu par datu aizsardzības noteikumu īstenošanas pamatnostādnēm CPCS (“CPC datu aizsardzības pamatnostādnes”) (4). Abus dokumentus nosūtīja EDAU atzinuma sniegšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu.

| 2. | CPCS ir informācijas tehnoloģiju sistēma, kuru Komisija ir izstrādājusi un darbina saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā (“CPC regula”). CPCS atvieglo sadarbību starp ES dalībvalstu “kompetentajām iestādēm” un Komisiju patērētāju tiesību aizsardzības jomā saistībā ar ES direktīvās un regulās iepriekš noteiktā kopuma pārkāpumiem. Lai uz tiem atteiktos CPC regula, pārkāpumiem ir jābūt pārrobežu iezīmēm un tādiem, kas kaitē “patērētāju kolektīvām interesēm”. |
| --- | --- |

2.

CPCS ir informācijas tehnoloģiju sistēma, kuru Komisija ir izstrādājusi un darbina saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā (“CPC regula”). CPCS atvieglo sadarbību starp ES dalībvalstu “kompetentajām iestādēm” un Komisiju patērētāju tiesību aizsardzības jomā saistībā ar ES direktīvās un regulās iepriekš noteiktā kopuma pārkāpumiem. Lai uz tiem atteiktos CPC regula, pārkāpumiem ir jābūt pārrobežu iezīmēm un tādiem, kas kaitē “patērētāju kolektīvām interesēm”.

| 3. | Savas sadarbības ietvaros CPCS lietotāji veic informācijas, tostarp personas datu, apmaiņu. Šie personas dati var būt saistīti ar pārdevēja vai piegādātāja, kas, iespējams, veicis pārkāpumu, vadītājiem vai darbiniekiem, pašu pārdevēju vai piegādātāju (ja tā ir privātpersona), kā arī trešām personām, piemēram, patērētājiem vai sūdzību iesniedzējiem. |
| --- | --- |

3.

Savas sadarbības ietvaros CPCS lietotāji veic informācijas, tostarp personas datu, apmaiņu. Šie personas dati var būt saistīti ar pārdevēja vai piegādātāja, kas, iespējams, veicis pārkāpumu, vadītājiem vai darbiniekiem, pašu pārdevēju vai piegādātāju (ja tā ir privātpersona), kā arī trešām personām, piemēram, patērētājiem vai sūdzību iesniedzējiem.

| 4. | Sistēma ir izstrādāta tā, lai būtu izmantojama kā drošs saziņas rīks starp kompetentajām iestādēm, kā arī kā datu bāze. CPCS kompetentās iestādes izmanto, lai lūgtu informāciju, lai palīdzētu izmeklēt lietu (5) vai lai lūgtu palīdzību īstenošanā (6) (“savstarpējās palīdzības lūgumi”). Turklāt kompetentās iestādes var nosūtīt arī brīdinājuma ziņojumu (“brīdinājuma paziņojums”), lai informētu citas kompetentās iestādes un Komisiju par pārkāpumu vai iespējamu pārkāpumu (7). CPCS ir iekļautas arī citas funkcijas, tostarp paziņojumu sistēma (8) un forums ar lietu nesaistītu datu apmaiņai. |
| --- | --- |

4.

Sistēma ir izstrādāta tā, lai būtu izmantojama kā drošs saziņas rīks starp kompetentajām iestādēm, kā arī kā datu bāze. CPCS kompetentās iestādes izmanto, lai lūgtu informāciju, lai palīdzētu izmeklēt lietu (5) vai lai lūgtu palīdzību īstenošanā (6) (“savstarpējās palīdzības lūgumi”). Turklāt kompetentās iestādes var nosūtīt arī brīdinājuma ziņojumu (“brīdinājuma paziņojums”), lai informētu citas kompetentās iestādes un Komisiju par pārkāpumu vai iespējamu pārkāpumu (7). CPCS ir iekļautas arī citas funkcijas, tostarp paziņojumu sistēma (8) un forums ar lietu nesaistītu datu apmaiņai.

| 5. | Šajā atzinumā EDAU aplūko vairākus datu aizsardzības jautājumus saistībā ar CPCS tiesisko regulējumu, galvenokārt vēršot uzmanību uz nesen pieņemto otro CPC grozījumu. Turklāt EDAU novērtē arī līdz šim panākto progresu un izlases kārtībā uzsver dažas atlikušās bažas un apsvērumus nākotnei. Tāpat tas komentē dažus CPC Datu aizsardzības pamatnostādņu nosacījumus. |
| --- | --- |

5.

Šajā atzinumā EDAU aplūko vairākus datu aizsardzības jautājumus saistībā ar CPCS tiesisko regulējumu, galvenokārt vēršot uzmanību uz nesen pieņemto otro CPC grozījumu. Turklāt EDAU novērtē arī līdz šim panākto progresu un izlases kārtībā uzsver dažas atlikušās bažas un apsvērumus nākotnei. Tāpat tas komentē dažus CPC Datu aizsardzības pamatnostādņu nosacījumus.

| 6. | Līdztekus šim atzinumam (kas pieņemts saskaņā ar Regulas (EK) 45/2001 28. panta 2. punktu) EDAU kā uzraudzītājs izdod iepriekšējās pārbaudes atzinumu (saskaņā ar tās pašas regulas 27. pantu) (“Iepriekšējās pārbaudes atzinums”). Iepriekšējās pārbaudes atzinumā ir iekļauts detalizētāks CPCS apraksts, kā arī tajā veiktās personas datu apstrādes apraksts. Iepriekšējās pārbaudes atzinumā EDAU pievērsās ieteikumiem par īpašiem pasākumiem, kas veicami praktiskā, tehniskā un organizatoriskā līmenī, lai uzlabotu CPCS atbilstību datu aizsardzības noteikumiem. Ņemot vērā to, ka CPC datu aizsardzības pamatnostādnes arī ir cieši saistītas ar šiem īpašajiem pasākumiem, iepriekšējās pārbaudes atzinumā ir komentēti arī atlasīti vadlīniju nosacījumi. |
| --- | --- |

6.

Līdztekus šim atzinumam (kas pieņemts saskaņā ar Regulas (EK) 45/2001 28. panta 2. punktu) EDAU kā uzraudzītājs izdod iepriekšējās pārbaudes atzinumu (saskaņā ar tās pašas regulas 27. pantu) (“Iepriekšējās pārbaudes atzinums”). Iepriekšējās pārbaudes atzinumā ir iekļauts detalizētāks CPCS apraksts, kā arī tajā veiktās personas datu apstrādes apraksts. Iepriekšējās pārbaudes atzinumā EDAU pievērsās ieteikumiem par īpašiem pasākumiem, kas veicami praktiskā, tehniskā un organizatoriskā līmenī, lai uzlabotu CPCS atbilstību datu aizsardzības noteikumiem. Ņemot vērā to, ka CPC datu aizsardzības pamatnostādnes arī ir cieši saistītas ar šiem īpašajiem pasākumiem, iepriekšējās pārbaudes atzinumā ir komentēti arī atlasīti vadlīniju nosacījumi.

II.   
  CPCS TIESISKAIS REGULĒJUMS

| 7. | EDAU ir apmierināts ar to, ka CPCS pamatojas uz stingru juridisko pamatu, proti, uz Padomes un Parlamenta pieņemto regulu. Turklāt EDAU ir gandarīts par to, ka juridiskais pamats laika gaitā ir papildināts, lai nodrošinātu papildu informāciju un risinātu datu aizsardzības jautājumus. Jo īpaši EDAU ir apmierināts ar to, ka 2006. gada 22. decembrī tika pieņemts Komisijas Lēmums 2007/76/EK, ar ko īsteno CPC regulu (“CPC īstenošanas lēmums”), un vēlāk tas tika grozīts 2008. gada 17. martā un nesen 2011. gada 1. martā, veicot otro CPC grozījumu. Tāpat tas ir apmierināts ar to, ka Komisija pieņēma CPC datu aizsardzības pamatnostādnes, jo īpaši risinot datu aizsardzības jautājumus. |
| --- | --- |

7.

EDAU ir apmierināts ar to, ka CPCS pamatojas uz stingru juridisko pamatu, proti, uz Padomes un Parlamenta pieņemto regulu. Turklāt EDAU ir gandarīts par to, ka juridiskais pamats laika gaitā ir papildināts, lai nodrošinātu papildu informāciju un risinātu datu aizsardzības jautājumus. Jo īpaši EDAU ir apmierināts ar to, ka 2006. gada 22. decembrī tika pieņemts Komisijas Lēmums 2007/76/EK, ar ko īsteno CPC regulu (“CPC īstenošanas lēmums”), un vēlāk tas tika grozīts 2008. gada 17. martā un nesen 2011. gada 1. martā, veicot otro CPC grozījumu. Tāpat tas ir apmierināts ar to, ka Komisija pieņēma CPC datu aizsardzības pamatnostādnes, jo īpaši risinot datu aizsardzības jautājumus.

| 8. | Lai gan EDAU pauž nožēlu, ka ar to neapspriedās laikā, kad tika sākotnēji pieņemta CPC regula un CPC īstenošanas lēmums, EDAU tomēr ir apmierināts ar to, ka Komisija ar to apspriedās tad, kad tika pieņemti abi CPC īstenošanas lēmuma grozījumi, kā arī saistībā ar CPC Datu aizsardzības pamatnostādnēm. Tāpat EDAU ir apmierināts, ka Komisija iepriekš apspriedās arī ar 29. panta datu aizsardzības darba grupu (“WP29”), kas 2007. gada 21. septembrī izdeva Atzinumu Nr. 6/2007 (WP 139). Visbeidzot, EDAU atzinīgi novērtē to, ka CPC datu aizsardzības pamatnostādņu uzskaitījumā ir atsauce par šo apspriešanos. |
| --- | --- |

8.

Lai gan EDAU pauž nožēlu, ka ar to neapspriedās laikā, kad tika sākotnēji pieņemta CPC regula un CPC īstenošanas lēmums, EDAU tomēr ir apmierināts ar to, ka Komisija ar to apspriedās tad, kad tika pieņemti abi CPC īstenošanas lēmuma grozījumi, kā arī saistībā ar CPC Datu aizsardzības pamatnostādnēm. Tāpat EDAU ir apmierināts, ka Komisija iepriekš apspriedās arī ar 29. panta datu aizsardzības darba grupu (“WP29”), kas 2007. gada 21. septembrī izdeva Atzinumu Nr. 6/2007 (WP 139). Visbeidzot, EDAU atzinīgi novērtē to, ka CPC datu aizsardzības pamatnostādņu uzskaitījumā ir atsauce par šo apspriešanos.

| 9. | EDAU norāda, ka i) Komisija ir rūpīgi ņēmusi vērā EDAU ieteikumus, kas sniegti iepriekšējā neoficiālajā apmaiņā, kā arī WP29 ieteikumus, kas pausti Atzinumā Nr. 6/2007, un ka ii) daudzi no šiem ieteikumiem ir ņemti vērā turpmākajā CPCS tiesiskā regulējuma izstrādē un/vai praktiskā, tehniskā un organizatoriskā līmenī. Tā komentāri šajā atzinumā, kā arī tā iepriekšējās pārbaudes atzinumā ir jāaplūko, ņemot vērā šo pozitīvo priekšvēsturi. |
| --- | --- |

9.

EDAU norāda, ka i) Komisija ir rūpīgi ņēmusi vērā EDAU ieteikumus, kas sniegti iepriekšējā neoficiālajā apmaiņā, kā arī WP29 ieteikumus, kas pausti Atzinumā Nr. 6/2007, un ka ii) daudzi no šiem ieteikumiem ir ņemti vērā turpmākajā CPCS tiesiskā regulējuma izstrādē un/vai praktiskā, tehniskā un organizatoriskā līmenī. Tā komentāri šajā atzinumā, kā arī tā iepriekšējās pārbaudes atzinumā ir jāaplūko, ņemot vērā šo pozitīvo priekšvēsturi.

III.   DATU AIZSARDZĪBAS JAUTĀJUMI SAISTĪBĀ AR OTRO CPC GROZĪJUMU

3.1.   Personas datu uzglabāšana CPCS

3.1.1.   Ievads

| 10. | Kā provizorisku piezīmi EDAU norāda, ka CPC regulā nav pienācīgi un izsmeļoši risināts jautājums par lietu izbeigšanu un uzglabāšanas periodu (9). |
| --- | --- |

10.

Kā provizorisku piezīmi EDAU norāda, ka CPC regulā nav pienācīgi un izsmeļoši risināts jautājums par lietu izbeigšanu un uzglabāšanas periodu (9).

| 11. | Patiesi, CPC regulā ir minēti vienīgi divi īpaši noteikumi par datu dzēšanu un nav neviena noteikuma saistībā ar lietu izbeigšanu (10). Pirmkārt, ja brīdinājuma paziņojums “izrādās nepamatots”, kompetentajai iestādei tas ir jāatsauc un Komisijai nekavējoties būtu jāizņem informācija no datu bāzes. Otrkārt, tā nosaka, ka tad, ja kompetentā iestāde saskaņā ar CPC regulas 8. panta 6. punktu paziņo, ka pārkāpums ir izbeigts, uzglabātie dati ir jāizdzēš piecus gadus pēc paziņojuma. |
| --- | --- |

11.

Patiesi, CPC regulā ir minēti vienīgi divi īpaši noteikumi par datu dzēšanu un nav neviena noteikuma saistībā ar lietu izbeigšanu (10). Pirmkārt, ja brīdinājuma paziņojums “izrādās nepamatots”, kompetentajai iestādei tas ir jāatsauc un Komisijai nekavējoties būtu jāizņem informācija no datu bāzes. Otrkārt, tā nosaka, ka tad, ja kompetentā iestāde saskaņā ar CPC regulas 8. panta 6. punktu paziņo, ka pārkāpums ir izbeigts, uzglabātie dati ir jāizdzēš piecus gadus pēc paziņojuma.

| 12. | CPC regula nenosaka, kādēļ uzglabāšanas laiks ir pieci gadi. Tāpat tajā nav precīzi noteikts kā un kad ir jāizvērtē, vai brīdinājuma paziņojums ir “nepamatots”. Turklāt CPC regulā nekas nav teikts par to, cik ilgi informācijai ir jāpaliek datu bāzē gadījumos, uz kuriem neattiecas divi iepriekš minētie īpašie noteikumi (piemēram, regula nenosaka to, cik ilgi datu bāzē uzglabā savstarpējās palīdzības lūgumus, ja tie nav veicinājuši sekmīgas īstenošanas rīcību, kas apturētu pārkāpumu). |
| --- | --- |

12.

CPC regula nenosaka, kādēļ uzglabāšanas laiks ir pieci gadi. Tāpat tajā nav precīzi noteikts kā un kad ir jāizvērtē, vai brīdinājuma paziņojums ir “nepamatots”. Turklāt CPC regulā nekas nav teikts par to, cik ilgi informācijai ir jāpaliek datu bāzē gadījumos, uz kuriem neattiecas divi iepriekš minētie īpašie noteikumi (piemēram, regula nenosaka to, cik ilgi datu bāzē uzglabā savstarpējās palīdzības lūgumus, ja tie nav veicinājuši sekmīgas īstenošanas rīcību, kas apturētu pārkāpumu).

| 13. | EDAU ir apmierināts ar to, ka CPC īstenošanas lēmumā ar grozījumiem un CPC datu aizsardzības pamatnostādnēs ir mēģināts sniegt papildu paskaidrojumus. Tas nozīmē, ka EDAU joprojām ir norūpējies par vairākiem noteikumu par lietu izbeigšanu un datu uzglabāšanu CPCS aspektiem, kā ir turpmāk izklāstīts 3.1.2. līdz 3.1.4. sadaļā. |
| --- | --- |

13.

EDAU ir apmierināts ar to, ka CPC īstenošanas lēmumā ar grozījumiem un CPC datu aizsardzības pamatnostādnēs ir mēģināts sniegt papildu paskaidrojumus. Tas nozīmē, ka EDAU joprojām ir norūpējies par vairākiem noteikumu par lietu izbeigšanu un datu uzglabāšanu CPCS aspektiem, kā ir turpmāk izklāstīts 3.1.2. līdz 3.1.4. sadaļā.

| 14. | EDAU iesaka šīs bažas risināt nākamajā CPCS tiesiskā regulējuma pārskatīšanas reizē, veicot turpmākus CPC īstenošanas lēmuma grozījumus vai vēlams pašas CPC regulas grozījumus. |
| --- | --- |

14.

EDAU iesaka šīs bažas risināt nākamajā CPCS tiesiskā regulējuma pārskatīšanas reizē, veicot turpmākus CPC īstenošanas lēmuma grozījumus vai vēlams pašas CPC regulas grozījumus.

| 15. | Līdz brīdim, kad šāds tiesiskais regulējums būs iespējams, EDAU iesaka bažas attiecībā uz uzglabāšanas periodu risināt praktiskā, tehniskā un organizatoriskā līmenī un arī skaidri izvirzīt dokumentā “Sadarbības tīkls patērētāju tiesību aizsardzības jomā. Darbības pamatnostādnes”, kas minēts turpmāk 3.1.2. sadaļā. |
| --- | --- |

15.

Līdz brīdim, kad šāds tiesiskais regulējums būs iespējams, EDAU iesaka bažas attiecībā uz uzglabāšanas periodu risināt praktiskā, tehniskā un organizatoriskā līmenī un arī skaidri izvirzīt dokumentā “Sadarbības tīkls patērētāju tiesību aizsardzības jomā. Darbības pamatnostādnes”, kas minēts turpmāk 3.1.2. sadaļā.

3.1.2.   Savlaicīga lietu izbeigšana

| 16. | Otrajā CPC grozījumā nav noteikts galīgais datums, līdz kuram ir jāizbeidz lieta, kas saistīta ar savstarpēju palīdzības lūgumu (informācijas lūgums vai lūgums par īstenošanas pasākumiem). |
| --- | --- |

16.

Otrajā CPC grozījumā nav noteikts galīgais datums, līdz kuram ir jāizbeidz lieta, kas saistīta ar savstarpēju palīdzības lūgumu (informācijas lūgums vai lūgums par īstenošanas pasākumiem).

| 17. | Iepriekšējās pārbaudes atzinumā EDAU atzīmē virkni pragmatisku pasākumu, kurus Komisija šobrīd īsteno, lai palīdzētu nodrošināt to, ka neaktīvās lietas tiek savlaicīgi izbeigtas. |
| --- | --- |

17.

Iepriekšējās pārbaudes atzinumā EDAU atzīmē virkni pragmatisku pasākumu, kurus Komisija šobrīd īsteno, lai palīdzētu nodrošināt to, ka neaktīvās lietas tiek savlaicīgi izbeigtas.

| 18. | Šajā atzinumā EDAU iesaka noteikt maksimālos termiņus informācijas lūgumiem un lūgumiem veikt īstenošanas pasākumus. Nākamajā pārskatīšanas reizē tie būtu jānosaka tiesiskajā regulējumā. Termiņiem ir jābūt saistītiem ar lietas veidu, kā arī faktisko darbību. Tajā pašā laikā noteikumiem būtu jānodrošina kompetentajām iestādēm pielāgojamības iespēja pamatota iemesla dēļ pagarināt lietu, lai nodrošinātu to, ka lietas netiek izbeigtas priekšlaicīgi arī tad, ja sarežģītāku lietu gadījumā ir vajadzīgs vairāk laika nekā vidēji, lai tās izbeigtu. |
| --- | --- |

18.

Šajā atzinumā EDAU iesaka noteikt maksimālos termiņus informācijas lūgumiem un lūgumiem veikt īstenošanas pasākumus. Nākamajā pārskatīšanas reizē tie būtu jānosaka tiesiskajā regulējumā. Termiņiem ir jābūt saistītiem ar lietas veidu, kā arī faktisko darbību. Tajā pašā laikā noteikumiem būtu jānodrošina kompetentajām iestādēm pielāgojamības iespēja pamatota iemesla dēļ pagarināt lietu, lai nodrošinātu to, ka lietas netiek izbeigtas priekšlaicīgi arī tad, ja sarežģītāku lietu gadījumā ir vajadzīgs vairāk laika nekā vidēji, lai tās izbeigtu.

| 19. | Lai to izdarītu, EDAU iesaka par sākuma punktu izmantot dokumentu ar nosaukumu “Sadarbības tīkls patērētāju tiesību aizsardzības jomā. Darbības pamatnostādnes”, kuru CPC komiteja apstiprinājusi 2010. gada 6. decembrī. Darbības pamatnostādnēs 2.7. punktā ar nosaukumu “CPC lietas posmi un termiņi” ir aplūkotas tipiskas lietu norises un ir noteikts, ka informācijas lūgumi ir jāapstrādā vidēji viena līdz trīs mēnešu laikā. Lūgumu veikt īstenošanas pasākumus apstrāde saskaņā ar Darbības pamatnostādnēm varētu notikt vidēji sešu līdz deviņu mēnešu laikā (izņemot izpildrakstu gadījumā vai apelācijas pret administratīvu lēmumu gadījumā, kad reālāks termiņš varētu būt viens gads). |
| --- | --- |

19.

Lai to izdarītu, EDAU iesaka par sākuma punktu izmantot dokumentu ar nosaukumu “Sadarbības tīkls patērētāju tiesību aizsardzības jomā. Darbības pamatnostādnes”, kuru CPC komiteja apstiprinājusi 2010. gada 6. decembrī. Darbības pamatnostādnēs 2.7. punktā ar nosaukumu “CPC lietas posmi un termiņi” ir aplūkotas tipiskas lietu norises un ir noteikts, ka informācijas lūgumi ir jāapstrādā vidēji viena līdz trīs mēnešu laikā. Lūgumu veikt īstenošanas pasākumus apstrāde saskaņā ar Darbības pamatnostādnēm varētu notikt vidēji sešu līdz deviņu mēnešu laikā (izņemot izpildrakstu gadījumā vai apelācijas pret administratīvu lēmumu gadījumā, kad reālāks termiņš varētu būt viens gads).

3.1.3.   Brīdinājuma paziņojumi

| 20. | Otrajā CPC grozījumā CPC īstenošanas lēmuma pielikuma 2.2.2. punktam ir pievienota jauna daļa, kas nosaka, ka “pamatoti” brīdinājuma paziņojumi no datu bāzes jāizdzēš piecus gadus pēc to iesniegšanas (attiecībā uz “nepamatotiem” brīdinājuma paziņojumiem nosacījumi jau paredz, ka tie ir jādzēš, tiklīdz “ir pierādīts, ka brīdinājuma paziņojums ir nepamatots”). |
| --- | --- |

20.

Otrajā CPC grozījumā CPC īstenošanas lēmuma pielikuma 2.2.2. punktam ir pievienota jauna daļa, kas nosaka, ka “pamatoti” brīdinājuma paziņojumi no datu bāzes jāizdzēš piecus gadus pēc to iesniegšanas (attiecībā uz “nepamatotiem” brīdinājuma paziņojumiem nosacījumi jau paredz, ka tie ir jādzēš, tiklīdz “ir pierādīts, ka brīdinājuma paziņojums ir nepamatots”).

| 21. | Šo jauno nosacījumu aplūkojot kontekstā, EDAU uzsver, ka viena no tā galvenajām rūpēm ir nodrošināt, lai personas dati CPCS datu bāzē neatrastos ilgāk, nekā tas ir nepieciešams. Tas ir sensitīvs jautājums jo īpaši saistībā ar brīdinājuma paziņojumiem (kuriem ir lielāks saņēmēju skaits nekā divpusējās apmaiņās) un jo īpaši saistībā ar brīdinājuma paziņojumiem, kuri attiecas uz aizdomām par pārkāpumiem. Būtībā, ja nav noteikta termiņa, cik ilgi brīdinājuma paziņojums paliek atklāts, tas nozīmē, ka daži paziņojumi nepamatoti ilgu laiku varētu palikt atklāti (tik ilgi, kamēr netiek skaidri pierādīts, ka tie ir nepamatoti). Šādas darbības, pamatojoties uz neapstiprinātām aizdomām, varētu izraisīt būtisku risku datu aizsardzības pamattiesībām, kā arī citām pamattiesībām, piemēram, nevainīguma prezumpcijai. |
| --- | --- |

21.

Šo jauno nosacījumu aplūkojot kontekstā, EDAU uzsver, ka viena no tā galvenajām rūpēm ir nodrošināt, lai personas dati CPCS datu bāzē neatrastos ilgāk, nekā tas ir nepieciešams. Tas ir sensitīvs jautājums jo īpaši saistībā ar brīdinājuma paziņojumiem (kuriem ir lielāks saņēmēju skaits nekā divpusējās apmaiņās) un jo īpaši saistībā ar brīdinājuma paziņojumiem, kuri attiecas uz aizdomām par pārkāpumiem. Būtībā, ja nav noteikta termiņa, cik ilgi brīdinājuma paziņojums paliek atklāts, tas nozīmē, ka daži paziņojumi nepamatoti ilgu laiku varētu palikt atklāti (tik ilgi, kamēr netiek skaidri pierādīts, ka tie ir nepamatoti). Šādas darbības, pamatojoties uz neapstiprinātām aizdomām, varētu izraisīt būtisku risku datu aizsardzības pamattiesībām, kā arī citām pamattiesībām, piemēram, nevainīguma prezumpcijai.

| 22. | Pamatojoties uz to, EDAU ir apmierināts, ka brīdinājuma paziņojumiem ir noteikts uzglabāšanas periods. Tomēr EDAU uzskata, ka Komisija nav atbilstīgi pamatojusi to, ka piecu gadu uzglabāšanas periods ir samērīgs. EDAU iesaka Komisijai veikt samērīguma novērtējumu un vēlreiz izvērtēt brīdinājuma paziņojumu uzglabāšanas perioda ilgumu. Būtībā visi brīdinājuma paziņojumi no datu bāzes būtu jādzēš daudz agrāk, izņemot gadījumus, kad brīdinājuma paziņojums par pārkāpumu vai iespējamu pārkāpumu ir bijis pamatā savstarpējas palīdzības lūgumam un notiek pārrobežu izmeklēšana vai īstenošanas pasākumi. Uzglabāšanas periodam ir jābūt pietiekami ilgam, lai ļautu katrai iestādei, kura saņem ziņojumu, noskaidrot, vai tā vēlas veikt turpmākus izmeklēšanas pasākumus vai īstenošanas darbības, un vai tā vēlas, izmantojot CPCS, nosūtīt savstarpējās palīdzības lūgumu; tomēr tam ir jābūt pietiekami īsam, lai samazinātu risku, ka brīdinājuma paziņojumus varētu kļūdaini izmantot “melno sarakstu” veidošanai vai datizracei. |
| --- | --- |

22.

Pamatojoties uz to, EDAU ir apmierināts, ka brīdinājuma paziņojumiem ir noteikts uzglabāšanas periods. Tomēr EDAU uzskata, ka Komisija nav atbilstīgi pamatojusi to, ka piecu gadu uzglabāšanas periods ir samērīgs. EDAU iesaka Komisijai veikt samērīguma novērtējumu un vēlreiz izvērtēt brīdinājuma paziņojumu uzglabāšanas perioda ilgumu. Būtībā visi brīdinājuma paziņojumi no datu bāzes būtu jādzēš daudz agrāk, izņemot gadījumus, kad brīdinājuma paziņojums par pārkāpumu vai iespējamu pārkāpumu ir bijis pamatā savstarpējas palīdzības lūgumam un notiek pārrobežu izmeklēšana vai īstenošanas pasākumi. Uzglabāšanas periodam ir jābūt pietiekami ilgam, lai ļautu katrai iestādei, kura saņem ziņojumu, noskaidrot, vai tā vēlas veikt turpmākus izmeklēšanas pasākumus vai īstenošanas darbības, un vai tā vēlas, izmantojot CPCS, nosūtīt savstarpējās palīdzības lūgumu; tomēr tam ir jābūt pietiekami īsam, lai samazinātu risku, ka brīdinājuma paziņojumus varētu kļūdaini izmantot “melno sarakstu” veidošanai vai datizracei.

| 23. | Perspektīvā EDAU iesaka Komisijai pārskatīt tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu to, ka brīdinājuma paziņojumi ir jādzēš vēlākais sešu mēnešu laikā pēc to augšupielādes, ja vien nav pamatots kāds cits, piemērotāks, uzglabāšanas periods. |
| --- | --- |

23.

Perspektīvā EDAU iesaka Komisijai pārskatīt tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu to, ka brīdinājuma paziņojumi ir jādzēš vēlākais sešu mēnešu laikā pēc to augšupielādes, ja vien nav pamatots kāds cits, piemērotāks, uzglabāšanas periods.

| 24. | Tam jo īpaši vajadzētu palīdzēt nodrošināt, lai gadījumos, kad aizdomas nav apstiprinājušās (vai tās pat nav tālāk izmeklētas), ar aizdomām saistītās privātpersonas netiktu iekļautas “melnajos sarakstos” un nepamatoti ilgu laika periodu “turētas aizdomās”, kas nebūtu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 6. panta e) apakšpunktu. |
| --- | --- |

24.

Tam jo īpaši vajadzētu palīdzēt nodrošināt, lai gadījumos, kad aizdomas nav apstiprinājušās (vai tās pat nav tālāk izmeklētas), ar aizdomām saistītās privātpersonas netiktu iekļautas “melnajos sarakstos” un nepamatoti ilgu laika periodu “turētas aizdomās”, kas nebūtu saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 6. panta e) apakšpunktu.

| 25. | Šāds ierobežojums ir vajadzīgs arī tāpēc, lai nodrošinātu datu kvalitātes principu (sk. Direktīvas 95/46/EK 6. panta d) apakšpunktu), kā arī citus būtiskus tiesiskos principus. Tādā veidā var būt nodrošināts atbilstīgāks personu aizsardzības līmenis, un tajā pašā laikā īstenošanas ierēdņiem tas ļautu efektīvāk vērst uzmanību būtiskām lietām. |
| --- | --- |

25.

Šāds ierobežojums ir vajadzīgs arī tāpēc, lai nodrošinātu datu kvalitātes principu (sk. Direktīvas 95/46/EK 6. panta d) apakšpunktu), kā arī citus būtiskus tiesiskos principus. Tādā veidā var būt nodrošināts atbilstīgāks personu aizsardzības līmenis, un tajā pašā laikā īstenošanas ierēdņiem tas ļautu efektīvāk vērst uzmanību būtiskām lietām.

3.1.4.   Izbeigtu savstarpējās palīdzības lūgumu uzglabāšanas periods

| 26. | Otrajā CPC grozījumā CPC īstenošanas lēmuma pielikuma 2.15. punktam ir pievienota jauna daļa, kas nosaka, ka “[v]isu pārējo informāciju saistībā ar savstarpējas palīdzības lūgumiem saskaņā ar (CPC regulas) 6. pantu no datu bāzes dzēš piecus gadus pēc lietas izbeigšanas”. |
| --- | --- |

26.

Otrajā CPC grozījumā CPC īstenošanas lēmuma pielikuma 2.15. punktam ir pievienota jauna daļa, kas nosaka, ka “[v]isu pārējo informāciju saistībā ar savstarpējas palīdzības lūgumiem saskaņā ar (CPC regulas) 6. pantu no datu bāzes dzēš piecus gadus pēc lietas izbeigšanas”.

| 27. | Lasot kopā ar jau esošo tekstu, pārskatītais 2.15. punkts paredz, ka piecus gadus pēc lietas izbeigšanas ir jāuzglabā visa informācijas apmaiņa saskaņā ar 6. punktu, izņemot:






  — | ja ir dzēsti kļūdaini dati, |
| --- | --- | --- |

27.

Lasot kopā ar jau esošo tekstu, pārskatītais 2.15. punkts paredz, ka piecus gadus pēc lietas izbeigšanas ir jāuzglabā visa informācijas apmaiņa saskaņā ar 6. punktu, izņemot:

—

ja ir dzēsti kļūdaini dati,

| — | ja informācijas apmaiņas rezultātā nav izveidots brīdinājuma paziņojums vai lūgums veikt īstenošanas pasākumus vai |
| --- | --- |

—

ja informācijas apmaiņas rezultātā nav izveidots brīdinājuma paziņojums vai lūgums veikt īstenošanas pasākumus vai

| — | ja ir noteikts, ka CPC regulas izpratnē nav noticis nekāds pārkāpums. |
| --- | --- |

—

ja ir noteikts, ka CPC regulas izpratnē nav noticis nekāds pārkāpums.

| 28. | Patiesi, kā ir paskaidrots iepriekšējās pārbaudes atzinumā, izskatās, ka “standarta” uzglabāšanas laiks, ko piemēro CPCS pēc lietas izbeigšanas (ar īpašiem izņēmumiem) gan informācijas lūgumiem, gan lūgumiem par izpildes pasākumiem, ir pieci gadi. |
| --- | --- |

28.

Patiesi, kā ir paskaidrots iepriekšējās pārbaudes atzinumā, izskatās, ka “standarta” uzglabāšanas laiks, ko piemēro CPCS pēc lietas izbeigšanas (ar īpašiem izņēmumiem) gan informācijas lūgumiem, gan lūgumiem par izpildes pasākumiem, ir pieci gadi.

| 29. | Šķiet, ka CPC īstenošanas lēmuma, kas grozīts ar otro CPC grozījumu, teksts nav pilnībā saskanīgs ar CPC regulu. Proti, CPC regulas 10. panta 2. punktā ir izšķirta, pirmkārt, informācija, ar kuru veikta apmaiņa un kura veicinājusi sekmīgu īstenošanu (piemēram, lietas, kur īstenošanas darbību rezultātā pārkāpums ir izbeigts) un, otrkārt, informācija, kas nav veicinājusi sekmīgu īstenošanu. Pirmajai minētajai ir paredzēts piecu gadu uzglabāšanas periods kopš brīža, kad lieta ir izbeigta. Pēdējai minētajai nav paredzēti nekādi īpaši nosacījumi (izņemot to, ka nepamatoti brīdinājuma paziņojumi ir jāatsauc un jādzēš). |
| --- | --- |

29.

Šķiet, ka CPC īstenošanas lēmuma, kas grozīts ar otro CPC grozījumu, teksts nav pilnībā saskanīgs ar CPC regulu. Proti, CPC regulas 10. panta 2. punktā ir izšķirta, pirmkārt, informācija, ar kuru veikta apmaiņa un kura veicinājusi sekmīgu īstenošanu (piemēram, lietas, kur īstenošanas darbību rezultātā pārkāpums ir izbeigts) un, otrkārt, informācija, kas nav veicinājusi sekmīgu īstenošanu. Pirmajai minētajai ir paredzēts piecu gadu uzglabāšanas periods kopš brīža, kad lieta ir izbeigta. Pēdējai minētajai nav paredzēti nekādi īpaši nosacījumi (izņemot to, ka nepamatoti brīdinājuma paziņojumi ir jāatsauc un jādzēš).

| 30. | Citiem vārdiem sakot, CPC regula nosaka piecu gadu uzglabāšanas periodu pēc lietas izbeigšanas vienīgi tādā gadījumā, ja ir veikti īstenošanas pasākumi un tie ir bijuši sekmīgi, lai izbeigtu pārkāpumu. |
| --- | --- |

30.

Citiem vārdiem sakot, CPC regula nosaka piecu gadu uzglabāšanas periodu pēc lietas izbeigšanas vienīgi tādā gadījumā, ja ir veikti īstenošanas pasākumi un tie ir bijuši sekmīgi, lai izbeigtu pārkāpumu.

| 31. | Lai gan EDAU ir šaubas par visu datu uzglabāšanas piecus gadus pēc lietas izbeigšanas mērķi un samērīgumu (sk. turpmāk šajā 3.1.4. sadaļā), tādu lietu izšķiršana, kuras izbeigtas ar sekmīgu īstenošanu, un tādu, kuras nav izbeigtas ar sekmīgu īstenošanu, no datu aizsardzības viedokļa ir loģiska. Proti, tādu datu uzglabāšana ilgstošu laika periodu, kas saistīti vienīgi ar aizdomām, varētu nebūt pietiekami rūpīga, kā arī tas varētu radīt risku pārkāpt citus būtiskus tiesiskos principus. Tādēļ var teikt, ka šādu datu uzglabāšana ilgstošu laika periodu varētu radīt problēmas saistībā ar datu aizsardzību vairāk nekā tādu datu uzglabāšana, kas saistīti ar faktiskiem pārkāpumiem, kuri ir pienācīgi pierādīti un attiecībā uz kuriem ir veiktas īstenošanas darbības. |
| --- | --- |

31.

Lai gan EDAU ir šaubas par visu datu uzglabāšanas piecus gadus pēc lietas izbeigšanas mērķi un samērīgumu (sk. turpmāk šajā 3.1.4. sadaļā), tādu lietu izšķiršana, kuras izbeigtas ar sekmīgu īstenošanu, un tādu, kuras nav izbeigtas ar sekmīgu īstenošanu, no datu aizsardzības viedokļa ir loģiska. Proti, tādu datu uzglabāšana ilgstošu laika periodu, kas saistīti vienīgi ar aizdomām, varētu nebūt pietiekami rūpīga, kā arī tas varētu radīt risku pārkāpt citus būtiskus tiesiskos principus. Tādēļ var teikt, ka šādu datu uzglabāšana ilgstošu laika periodu varētu radīt problēmas saistībā ar datu aizsardzību vairāk nekā tādu datu uzglabāšana, kas saistīti ar faktiskiem pārkāpumiem, kuri ir pienācīgi pierādīti un attiecībā uz kuriem ir veiktas īstenošanas darbības.

| 32. | Pretēji CPC regulai, CPC īstenošanas lēmums ar grozījumiem atļauj, vismaz dažos gadījumos, piecu gadu uzglabāšanas periodu piemērot arī informācijai, kas nav veicinājusi sekmīgas īstenošanas darbības. |
| --- | --- |

32.

Pretēji CPC regulai, CPC īstenošanas lēmums ar grozījumiem atļauj, vismaz dažos gadījumos, piecu gadu uzglabāšanas periodu piemērot arī informācijai, kas nav veicinājusi sekmīgas īstenošanas darbības.

| 33. | Piemēram, saskaņā ar CPC īstenošanas lēmumu informācijas pieprasījums, kas bijis par pamatu brīdinājuma paziņojumam, bet nav sekmējis īstenošanas darbības, sistēmā uzglabājas piecus gadus pēc “lietas izbeigšanas”. |
| --- | --- |

33.

Piemēram, saskaņā ar CPC īstenošanas lēmumu informācijas pieprasījums, kas bijis par pamatu brīdinājuma paziņojumam, bet nav sekmējis īstenošanas darbības, sistēmā uzglabājas piecus gadus pēc “lietas izbeigšanas”.

| 34. | Tādēļ šķiet, ka CPC regulā un CPC īstenošanas lēmumā ievērotas zināmā mērā atšķirīgas pieejas. Lai gan CPC īstenošanas regula zināmā mērā atspoguļo CPC regulas nosacījumus, tā tomēr ievieš arī būtiskus papildu noteikumus par uzglabāšanu. Lai gan noteikumu paskaidrojums ir atzīstams, EDAU apšauba to, cik likumīgi ir noteikt garākus uzglabāšanas periodus, ja tie jau nav noteikti CPC regulā. Tas uzliktu papildu ierobežojumus datu aizsardzības pamattiesībām, un tas notiktu, īstenojot tiesību aktus, pretēji CPC regulai un piemērojamajiem datu aizsardzības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

34.

Tādēļ šķiet, ka CPC regulā un CPC īstenošanas lēmumā ievērotas zināmā mērā atšķirīgas pieejas. Lai gan CPC īstenošanas regula zināmā mērā atspoguļo CPC regulas nosacījumus, tā tomēr ievieš arī būtiskus papildu noteikumus par uzglabāšanu. Lai gan noteikumu paskaidrojums ir atzīstams, EDAU apšauba to, cik likumīgi ir noteikt garākus uzglabāšanas periodus, ja tie jau nav noteikti CPC regulā. Tas uzliktu papildu ierobežojumus datu aizsardzības pamattiesībām, un tas notiktu, īstenojot tiesību aktus, pretēji CPC regulai un piemērojamajiem datu aizsardzības tiesību aktiem.

| 35. | Saskaņā ar iepriekš minēto EDAU iesaka Komisijai pārskatīt tiesisko regulējumu un vēlreiz apsvērt, vai piecu gadu uzglabāšanas periods ir jāpiemēro arī citām lietām papildus tām, kurās veikti sekmīgi īstenošanas pasākumi, kā to nosaka CPC regula. |
| --- | --- |

35.

Saskaņā ar iepriekš minēto EDAU iesaka Komisijai pārskatīt tiesisko regulējumu un vēlreiz apsvērt, vai piecu gadu uzglabāšanas periods ir jāpiemēro arī citām lietām papildus tām, kurās veikti sekmīgi īstenošanas pasākumi, kā to nosaka CPC regula.

| 36. | Turklāt EDAU ir apmierināts ar to, ka CPC datu aizsardzības pamatnostādnēs ir noteikts mērķis norādīt uzglabāšanas nolūku pēc lietas izbeigšanas; tas ir būtisks jautājums, kurš ne CPC regulā, ne otrajā CPC grozījumā nebija aplūkots. Proti, CPC datu aizsardzības pamatnostādnēs ir paredzēts, ka “uzglabāšanas perioda laikā pilnvaroti īstenošanas ierēdņi, kas strādā kompetentajai iestādei, kura iesākumā bija iesaistīta lietas izskatīšanā, var iepazīties ar lietu, lai noteiktu saistību starp iespējamiem atkārtotiem pārkāpumiem, tādējādi nodrošinot labāku un efektīvāku īstenošanu” (11). |
| --- | --- |

36.

Turklāt EDAU ir apmierināts ar to, ka CPC datu aizsardzības pamatnostādnēs ir noteikts mērķis norādīt uzglabāšanas nolūku pēc lietas izbeigšanas; tas ir būtisks jautājums, kurš ne CPC regulā, ne otrajā CPC grozījumā nebija aplūkots. Proti, CPC datu aizsardzības pamatnostādnēs ir paredzēts, ka “uzglabāšanas perioda laikā pilnvaroti īstenošanas ierēdņi, kas strādā kompetentajai iestādei, kura iesākumā bija iesaistīta lietas izskatīšanā, var iepazīties ar lietu, lai noteiktu saistību starp iespējamiem atkārtotiem pārkāpumiem, tādējādi nodrošinot labāku un efektīvāku īstenošanu” (11).

| 37. | Tomēr, lai gan šāds skaidrojams ir novērtējams atzinīgi, bez papildu paskaidrojuma par šādas piekļuves nepieciešamību, EDAU nav pārliecināts par šāda mērķa samērīgumu un pietiekamību, lai pamatotu piecu gadu uzglabāšanas periodu. Tādēļ EDAU arī iesaka Komisijai:






  — | papildus paskaidrot, kāds ir piecu gadu datu uzglabāšanas mērķis, |
| --- | --- | --- |

37.

Tomēr, lai gan šāds skaidrojams ir novērtējams atzinīgi, bez papildu paskaidrojuma par šādas piekļuves nepieciešamību, EDAU nav pārliecināts par šāda mērķa samērīgumu un pietiekamību, lai pamatotu piecu gadu uzglabāšanas periodu. Tādēļ EDAU arī iesaka Komisijai:

—

papildus paskaidrot, kāds ir piecu gadu datu uzglabāšanas mērķis,

| — | izvērtēt, vai īsāks laika periods arī ļautu sasniegt tos pašus mērķus, un |
| --- | --- |

—

izvērtēt, vai īsāks laika periods arī ļautu sasniegt tos pašus mērķus, un

| — | izvērtēt, vai ir jāuzglabā visa šobrīd paredzētā informācija vai pietiktu ar informācijas apakškopu (piem., ir jāapsver, vai būtu pietiekami uzglabāt tikai 8.6. pantā paredzētos paziņojumus; vēl ir īpaši jāizvērtē, vai ir jāuzglabā vadītāju vārdi vai pielikumi, kuros varētu būt iekļauti papildu personas dati; tāpat ir jāizšķir dati, kas attiecas uz iespējamiem pārkāpumiem un “pierādītiem” pārkāpumiem). |
| --- | --- |

—

izvērtēt, vai ir jāuzglabā visa šobrīd paredzētā informācija vai pietiktu ar informācijas apakškopu (piem., ir jāapsver, vai būtu pietiekami uzglabāt tikai 8.6. pantā paredzētos paziņojumus; vēl ir īpaši jāizvērtē, vai ir jāuzglabā vadītāju vārdi vai pielikumi, kuros varētu būt iekļauti papildu personas dati; tāpat ir jāizšķir dati, kas attiecas uz iespējamiem pārkāpumiem un “pierādītiem” pārkāpumiem).

3.2.   Komisijas piekļuve CPCS datiem

| 38. | EDAU ir gandarīts par to, ka (CPC īstenošanas lēmuma pielikumā ieviešot jaunu 4.3. punktu) otrais CPC grozījums paskaidro Komisijas piekļuvi CPCS datiem, un to, ka šāda piekļuve ir skaidri un īpaši ierobežota tiktāl, ciktāl tas nepieciešams saskaņā ar CPC regulu. Jo īpaši EDAU ir gandarīts par to, ka Komisijai nav piešķirta piekļuve konfidenciālai saziņai starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, piemēram, savstarpējās palīdzības lūgumiem. |
| --- | --- |

38.

EDAU ir gandarīts par to, ka (CPC īstenošanas lēmuma pielikumā ieviešot jaunu 4.3. punktu) otrais CPC grozījums paskaidro Komisijas piekļuvi CPCS datiem, un to, ka šāda piekļuve ir skaidri un īpaši ierobežota tiktāl, ciktāl tas nepieciešams saskaņā ar CPC regulu. Jo īpaši EDAU ir gandarīts par to, ka Komisijai nav piešķirta piekļuve konfidenciālai saziņai starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, piemēram, savstarpējās palīdzības lūgumiem.

| 39. | Šis paskaidrojums un ierobežojums ir jo īpaši svarīgs, ņemot vērā to, ka skaidrības trūkums varētu izraisīt situāciju, kurā Komisija varētu piekļūt informācijai, tostarp personas datiem, kas paredzēti vienīgi dalībvalstu kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

39.

Šis paskaidrojums un ierobežojums ir jo īpaši svarīgs, ņemot vērā to, ka skaidrības trūkums varētu izraisīt situāciju, kurā Komisija varētu piekļūt informācijai, tostarp personas datiem, kas paredzēti vienīgi dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

| 40. | Kā ir aprakstīts CPC datu aizsardzības pamatnostādņu 5. sadaļā, “tādējādi Komisija var uzraudzīt CPC regulas un CPC regulā uzskaitīto patērētāju aizsardzības tiesību aktu piemērošanu un apkopot statistikas informāciju saistībā ar šiem pienākumiem”. |
| --- | --- |

40.

Kā ir aprakstīts CPC datu aizsardzības pamatnostādņu 5. sadaļā, “tādējādi Komisija var uzraudzīt CPC regulas un CPC regulā uzskaitīto patērētāju aizsardzības tiesību aktu piemērošanu un apkopot statistikas informāciju saistībā ar šiem pienākumiem”.

| 41. | Tas nenozīmē, ka Komisijai ir jābūt piekļuvei jebkuriem un visiem datiem, ar kuriem dalībvalstis veic apmaiņu CPCS. |
| --- | --- |

41.

Tas nenozīmē, ka Komisijai ir jābūt piekļuvei jebkuriem un visiem datiem, ar kuriem dalībvalstis veic apmaiņu CPCS.

| 42. | Patiesi, EDAU uzsver, ka piekļuve tādām datu bāzēm kā CPCS atbilst personas datu apstrādes definīcijai. Saskaņā ar Regulas (EK) 45/2001 5. panta a) punktu, kas attiecas uz Komisijas piekļuves tiesībām CPCS, iestādes var apstrādāt personas datus vienīgi tad, ja tas ir nepieciešams uzdevuma izpildei sabiedrības interesēs, un papildus nodrošinot, ka apstrāde ir balstīta uz Līgumiem un sekundāriem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

42.

Patiesi, EDAU uzsver, ka piekļuve tādām datu bāzēm kā CPCS atbilst personas datu apstrādes definīcijai. Saskaņā ar Regulas (EK) 45/2001 5. panta a) punktu, kas attiecas uz Komisijas piekļuves tiesībām CPCS, iestādes var apstrādāt personas datus vienīgi tad, ja tas ir nepieciešams uzdevuma izpildei sabiedrības interesēs, un papildus nodrošinot, ka apstrāde ir balstīta uz Līgumiem un sekundāriem tiesību aktiem.

| 43. | EDAU saprot, ka šīs prasības, kas izriet tieši no tiesībām uz datu aizsardzību, kuras noteiktas Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā, nozīmē to, ka Komisijai pilnvaras piekļūt dalībvalstu informācijas sistēmām var būt vienīgi tad, ja to paredz īpaši tiesiskie nosacījumi, kas pamatoti ar pilnīgi atbilstīgu juridisko pamatu (ierasti parastā likumdošanas procedūra). Tiesiskā noteiktība un pārredzamība ir divas pamatvērtības, kas izskaidro, kādēļ īpašs un drošs Komisijas piekļuves juridiskais pamats ir īpaši svarīga garantija, lai nodrošinātu personu pamattiesības saistībā ar datu aizsardzību. |
| --- | --- |

43.

EDAU saprot, ka šīs prasības, kas izriet tieši no tiesībām uz datu aizsardzību, kuras noteiktas Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā, nozīmē to, ka Komisijai pilnvaras piekļūt dalībvalstu informācijas sistēmām var būt vienīgi tad, ja to paredz īpaši tiesiskie nosacījumi, kas pamatoti ar pilnīgi atbilstīgu juridisko pamatu (ierasti parastā likumdošanas procedūra). Tiesiskā noteiktība un pārredzamība ir divas pamatvērtības, kas izskaidro, kādēļ īpašs un drošs Komisijas piekļuves juridiskais pamats ir īpaši svarīga garantija, lai nodrošinātu personu pamattiesības saistībā ar datu aizsardzību.

| 44. | Ne Komisijas vispārīgās uzraudzības pilnvaras kā “Līguma sargātājai”, ne dalībvalstu pienākums nodrošināt lojālu sadarbību nav pietiekami precīzi, lai piešķirtu Komisijai piekļuvi datu bāzei, kurā glabājas personas dati. Lojāla sadarbība nozīmē to, ka dalībvalstīm noteiktos apstākļos ir jānodrošina Komisijai informācija, ja viņām to lūdz vai arī, ja īpaši noteikumi pieprasa nodrošināt šādu informāciju. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisijai ir jābūt piekļuvei viņu datu bāzēm. |
| --- | --- |

44.

Ne Komisijas vispārīgās uzraudzības pilnvaras kā “Līguma sargātājai”, ne dalībvalstu pienākums nodrošināt lojālu sadarbību nav pietiekami precīzi, lai piešķirtu Komisijai piekļuvi datu bāzei, kurā glabājas personas dati. Lojāla sadarbība nozīmē to, ka dalībvalstīm noteiktos apstākļos ir jānodrošina Komisijai informācija, ja viņām to lūdz vai arī, ja īpaši noteikumi pieprasa nodrošināt šādu informāciju. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisijai ir jābūt piekļuvei viņu datu bāzēm.

| 45. | Šajā kontekstā EDAU arī uzsver, ka CPC regulā ir izslēgta iespēja Komisijai piekļūt informācijai, kas iekļauta savstarpējās palīdzības lūgumos un lūgumos veikt īstenošanas pasākumus. CPC regulas 6. un 8. pantā kā datu saņēmēja ir norādīta vienīgi pieprasītāja iestāde, nevis Komisija. |
| --- | --- |

45.

Šajā kontekstā EDAU arī uzsver, ka CPC regulā ir izslēgta iespēja Komisijai piekļūt informācijai, kas iekļauta savstarpējās palīdzības lūgumos un lūgumos veikt īstenošanas pasākumus. CPC regulas 6. un 8. pantā kā datu saņēmēja ir norādīta vienīgi pieprasītāja iestāde, nevis Komisija.

3.3.   Īpašās datu kategorijas CPCS

| 46. | EDAU ir apmierināts ar to, ka otrais CPC grozījums CPC īstenošanas lēmuma pielikuma 4.4. punktā ieviesa nosacījumu, kas attiecas uz īpašo kategoriju datu apstrādi CPCS. Jo īpaši EDAU ir apmierināts ar to, ka šis nosacījums šādu apstrādi ierobežo līdz lietām, kurās CPC regulā noteiktos pienākumus “citādi nav iespējams” izpildīt, un paredz, ka šādu datu apstrāde var notikt vienīgi, ja tā “ir atļauta saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK”. |
| --- | --- |

46.

EDAU ir apmierināts ar to, ka otrais CPC grozījums CPC īstenošanas lēmuma pielikuma 4.4. punktā ieviesa nosacījumu, kas attiecas uz īpašo kategoriju datu apstrādi CPCS. Jo īpaši EDAU ir apmierināts ar to, ka šis nosacījums šādu apstrādi ierobežo līdz lietām, kurās CPC regulā noteiktos pienākumus “citādi nav iespējams” izpildīt, un paredz, ka šādu datu apstrāde var notikt vienīgi, ja tā “ir atļauta saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK”.

IV.   INTEGRĒTA PRIVĀTĀS DZĪVES AIZSARDZĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA

| 47. | Pēc tam, kad III daļā ir apspriesti īpašie jautājumi, kurus rada otrais CPC grozījums, IV līdz VI daļā EDAU vēlas pievērst Komisijas uzmanību citiem punktiem, kas jāņem vērā, turpmāk izstrādājot CPCS tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

47.

Pēc tam, kad III daļā ir apspriesti īpašie jautājumi, kurus rada otrais CPC grozījums, IV līdz VI daļā EDAU vēlas pievērst Komisijas uzmanību citiem punktiem, kas jāņem vērā, turpmāk izstrādājot CPCS tiesisko regulējumu.

4.1.   Integrēta privātās dzīves aizsardzība

| 48. | EDAU jau kādu laiku aicina Komisiju un citas ES iestādes pieņemt tehnoloģiskus un organizatoriskus pasākumus, datu aizsardzību un drošību integrējot jau savu informācijas sistēmu izstrādes un ieviešanas posmā (“integrēta privātās dzīves aizsardzība”) (12). |
| --- | --- |

48.

EDAU jau kādu laiku aicina Komisiju un citas ES iestādes pieņemt tehnoloģiskus un organizatoriskus pasākumus, datu aizsardzību un drošību integrējot jau savu informācijas sistēmu izstrādes un ieviešanas posmā (“integrēta privātās dzīves aizsardzība”) (12).

| 49. | Lai gan tas atzinīgi novērtē un atzīst, ka daži pasākumi šajā virzienā ir īstenoti, EDAU iesaka Komisijai vispusīgi novērtēt, kādi vēl integrētās privātās dzīves aizsardzības aizsargpasākumi ir iekļaujami CPCS sistēmas arhitektūrā. Citu starpā ir jāapsver un vajadzības gadījumā jāievieš šādi pasākumi:






  — | integrētās privātās dzīves aizsardzības risinājumi, kas liktu sistēmas lietotājiem pieņemt “atbilstīgus” lēmumus par datu aizsardzību (sk. iepriekšējās pārbaudes atzinuma 3.2. sadaļu), |
| --- | --- | --- |

49.

Lai gan tas atzinīgi novērtē un atzīst, ka daži pasākumi šajā virzienā ir īstenoti, EDAU iesaka Komisijai vispusīgi novērtēt, kādi vēl integrētās privātās dzīves aizsardzības aizsargpasākumi ir iekļaujami CPCS sistēmas arhitektūrā. Citu starpā ir jāapsver un vajadzības gadījumā jāievieš šādi pasākumi:

—

integrētās privātās dzīves aizsardzības risinājumi, kas liktu sistēmas lietotājiem pieņemt “atbilstīgus” lēmumus par datu aizsardzību (sk. iepriekšējās pārbaudes atzinuma 3.2. sadaļu),

| — | pasākumi, kas atvieglotu savlaicīgu lietu izbeigšanu un dzēšanu (turpat, 3.3. sadaļa), |
| --- | --- |

—

pasākumi, kas atvieglotu savlaicīgu lietu izbeigšanu un dzēšanu (turpat, 3.3. sadaļa),

| — | procedūras, kas atvieglotu datu subjektu informēšanas un piekļuves tiesības (turpat, 3.5. sadaļa), |
| --- | --- |

—

procedūras, kas atvieglotu datu subjektu informēšanas un piekļuves tiesības (turpat, 3.5. sadaļa),

| — | skaidras procedūras jebkurām izmaiņām, kas veiktas tieši datu bāzes līmenī, reģistrētai piekļuvei, darbības loģiskajam pamatam un apstiprinājumam atbilstošā līmenī (turpat. 3.6. sadaļa) un |
| --- | --- |

—

skaidras procedūras jebkurām izmaiņām, kas veiktas tieši datu bāzes līmenī, reģistrētai piekļuvei, darbības loģiskajam pamatam un apstiprinājumam atbilstošā līmenī (turpat. 3.6. sadaļa) un

| — | “šifrēta” informācijas glabāšana datu bāzē tā, lai IT operatori nevarētu tai piekļūt (vismaz daļai datu, piemēram, konfidenciāliem pielikumiem) (turpat, 3.6. sadaļa). |
| --- | --- |

—

“šifrēta” informācijas glabāšana datu bāzē tā, lai IT operatori nevarētu tai piekļūt (vismaz daļai datu, piemēram, konfidenciāliem pielikumiem) (turpat, 3.6. sadaļa).

4.2.   Pārskatatbildība

| 50. | Tālāk, saskaņā ar “pārskatatbildības” principu (13), EDAU arī iesaka izveidot skaidru pārskatatbildības sistēmu, kas nodrošina datu aizsardzības atbilstību un nodrošina pierādījumus par to, piemēram:






  — | pieņemt un vajadzības gadījumā atjaunināt datu aizsardzības politiku, ko apstiprina augstākajā pārvaldības līmenī SANCO ĢD. Šajā datu aizsardzības politikā ir jābūt iekļautam arī drošības plānam (sk. iepriekšējās pārbaudes atzinuma 3.6. sadaļu) (14), |
| --- | --- | --- |

50.

Tālāk, saskaņā ar “pārskatatbildības” principu (13), EDAU arī iesaka izveidot skaidru pārskatatbildības sistēmu, kas nodrošina datu aizsardzības atbilstību un nodrošina pierādījumus par to, piemēram:

—

pieņemt un vajadzības gadījumā atjaunināt datu aizsardzības politiku, ko apstiprina augstākajā pārvaldības līmenī SANCO ĢD. Šajā datu aizsardzības politikā ir jābūt iekļautam arī drošības plānam (sk. iepriekšējās pārbaudes atzinuma 3.6. sadaļu) (14),

| — | veikt periodiskas revīzijas, lai novērtētu datu aizsardzības politikas pastāvīgo atbilstību un tās ievērošanu (tostarp veicot drošības plāna revīziju, turpat, 3.6. sadaļa), |
| --- | --- |

—

veikt periodiskas revīzijas, lai novērtētu datu aizsardzības politikas pastāvīgo atbilstību un tās ievērošanu (tostarp veicot drošības plāna revīziju, turpat, 3.6. sadaļa),

| — | publiskot (vismaz daļēji) šo revīziju rezultātus, lai pārliecinātu ieinteresētās personas par to, ka datu aizsardzības noteikumi tiek ievēroti, un |
| --- | --- |

—

publiskot (vismaz daļēji) šo revīziju rezultātus, lai pārliecinātu ieinteresētās personas par to, ka datu aizsardzības noteikumi tiek ievēroti, un

| — | par pārkāpumiem un citiem drošības incidentiem, kas skar datu subjektus (un attiecīgā gadījumā citas ieinteresētās personas un iestādes), ziņot Komisijas DAI (15). |
| --- | --- |

—

par pārkāpumiem un citiem drošības incidentiem, kas skar datu subjektus (un attiecīgā gadījumā citas ieinteresētās personas un iestādes), ziņot Komisijas DAI (15).

V.   PERSONAS DATU NODOŠANA ĀRPUS EIROPAS SAVIENĪBAS

5.1.   Divpusēji nolīgumi

| 51. | CPC regulas 14. panta 2. punktā ir paredzēts, ka informāciju, kas paziņota saskaņā ar CPC regulu, kompetentā iestāde var arī nodot kādas trešās valsts iestādei saskaņā ar divpusēju palīdzības nolīgumu, kas noslēgts ar attiecīgo trešo valsti, ja i) ir saņemta piekrišana no tās kompetentās iestādes, kura sākotnēji sniegusi informāciju, un ii) ja nodošana notiek atbilstīgi ES tiesību aktiem par datu aizsardzību. |
| --- | --- |

51.

CPC regulas 14. panta 2. punktā ir paredzēts, ka informāciju, kas paziņota saskaņā ar CPC regulu, kompetentā iestāde var arī nodot kādas trešās valsts iestādei saskaņā ar divpusēju palīdzības nolīgumu, kas noslēgts ar attiecīgo trešo valsti, ja i) ir saņemta piekrišana no tās kompetentās iestādes, kura sākotnēji sniegusi informāciju, un ii) ja nodošana notiek atbilstīgi ES tiesību aktiem par datu aizsardzību.

| 52. | Direktīvas 95/46/EK 25. un 26. pantā ir noteikti daži papildu nosacījumi datu nodošanai trešām valstīm. Šie nosacījumi ir paredzēti, lai nodrošinātu to, ka šie dati ārvalstīs būs pienācīgi aizsargāti. Turklāt tajos ir paredzēti vairāki izņēmumi. Šo Direktīvas 95/46/EK nosacījumu īstenošana un interpretēšana dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga. |
| --- | --- |

52.

Direktīvas 95/46/EK 25. un 26. pantā ir noteikti daži papildu nosacījumi datu nodošanai trešām valstīm. Šie nosacījumi ir paredzēti, lai nodrošinātu to, ka šie dati ārvalstīs būs pienācīgi aizsargāti. Turklāt tajos ir paredzēti vairāki izņēmumi. Šo Direktīvas 95/46/EK nosacījumu īstenošana un interpretēšana dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga.

| 53. | Ņemot vērā visu iepriekš minēto, EDAU var pieņemt aizsargpasākumus, kas iekļauti CPC regulā, proti, ka jebkura nodošana trešai valstij var notikt vienīgi tad, ja ir i) saņemta kompetentās iestādes, kas sākotnēji paziņojusi informāciju, piekrišana, un ii) piemērojot ES datu aizsardzības tiesību aktus. |
| --- | --- |

53.

Ņemot vērā visu iepriekš minēto, EDAU var pieņemt aizsargpasākumus, kas iekļauti CPC regulā, proti, ka jebkura nodošana trešai valstij var notikt vienīgi tad, ja ir i) saņemta kompetentās iestādes, kas sākotnēji paziņojusi informāciju, piekrišana, un ii) piemērojot ES datu aizsardzības tiesību aktus.

| 54. | Tāpat EDAU ir gandarīts par to, ka CPC datu aizsardzības pamatnostādnes paredz, ka, ja vien trešā valsts nenodrošina atbilstīgu aizsardzības līmeni, jebkuriem divpusējiem palīdzības nolīgumiem ir jānodrošina atbilstīgi datu aizsardzības aizsargpasākumi un, ja tas ir nepieciešams, par nolīgumu ir jāinformē arī attiecīgās datu aizsardzības uzraudzības iestādes. |
| --- | --- |

54.

Tāpat EDAU ir gandarīts par to, ka CPC datu aizsardzības pamatnostādnes paredz, ka, ja vien trešā valsts nenodrošina atbilstīgu aizsardzības līmeni, jebkuriem divpusējiem palīdzības nolīgumiem ir jānodrošina atbilstīgi datu aizsardzības aizsargpasākumi un, ja tas ir nepieciešams, par nolīgumu ir jāinformē arī attiecīgās datu aizsardzības uzraudzības iestādes.

| 55. | Tas nozīmē, ka CPC noteiktie pasākumi nav nevainojami. To piemērošana ir sarežģīta: kompetentajai iestādei, kas pieņem lēmumu par to, vai nodot informāciju trešai valstij, būtu jāņem vērā ne vien savas valsts divpusējais nolīgums ar trešo valsti, savas valsts datu aizsardzības tiesību akti un pašas novērtējums par datu nodošanas atbilstību attiecīgajai valstij, pamatojoties uz savas valsts datu aizsardzības tiesību aktiem, bet arī tas, vai citas iesaistītās kompetentās iestādes, kas sniegušas savu devumu lietā (un tādas var būt vairākas) ir vai nav devušas piekrišanu, pamatojoties uz saviem datu aizsardzības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

55.

Tas nozīmē, ka CPC noteiktie pasākumi nav nevainojami. To piemērošana ir sarežģīta: kompetentajai iestādei, kas pieņem lēmumu par to, vai nodot informāciju trešai valstij, būtu jāņem vērā ne vien savas valsts divpusējais nolīgums ar trešo valsti, savas valsts datu aizsardzības tiesību akti un pašas novērtējums par datu nodošanas atbilstību attiecīgajai valstij, pamatojoties uz savas valsts datu aizsardzības tiesību aktiem, bet arī tas, vai citas iesaistītās kompetentās iestādes, kas sniegušas savu devumu lietā (un tādas var būt vairākas) ir vai nav devušas piekrišanu, pamatojoties uz saviem datu aizsardzības tiesību aktiem.

| 56. | No datu aizsardzības viedokļa šī sarežģītība rada neskaidrības saistībā ar subjekta tiesībām un jo īpaši neskaidrības par to, vai un kādos apstākļos viņa vai viņas datus nodod ārvalstīm. Tāpat subjekti negūst pilnīgāko iespējamo labumu no stingriem un saskaņotiem Eiropas datu aizsardzības tiesību aktiem. Turklāt, no kompetento iestāžu viedokļa, šī sarežģītība varētu traucēt sadarbību starp kompetentajām iestādēm, un tā uzliek administratīvo slogu. |
| --- | --- |

56.

No datu aizsardzības viedokļa šī sarežģītība rada neskaidrības saistībā ar subjekta tiesībām un jo īpaši neskaidrības par to, vai un kādos apstākļos viņa vai viņas datus nodod ārvalstīm. Tāpat subjekti negūst pilnīgāko iespējamo labumu no stingriem un saskaņotiem Eiropas datu aizsardzības tiesību aktiem. Turklāt, no kompetento iestāžu viedokļa, šī sarežģītība varētu traucēt sadarbību starp kompetentajām iestādēm, un tā uzliek administratīvo slogu.

| 57. | Ņemot vērā iepriekš minēto, EDAU aicina noslēgt ES mēroga nolīgumus, kas nodrošinātu atbilstošus datu aizsardzības aizsargpasākumus, vienlaikus palīdzot izvairīties no nevienlīdzīgu kritēriju piemērošanas un no tā izrietošā palielinātā administratīvā sloga kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

57.

Ņemot vērā iepriekš minēto, EDAU aicina noslēgt ES mēroga nolīgumus, kas nodrošinātu atbilstošus datu aizsardzības aizsargpasākumus, vienlaikus palīdzot izvairīties no nevienlīdzīgu kritēriju piemērošanas un no tā izrietošā palielinātā administratīvā sloga kompetentajām iestādēm.

5.2.   ES mēroga nolīgumi

| 58. | Papildus iespējai, kas paredzēta 14. pantā par divpusēju sadarbību, CPC regulas 18. pantā par starptautiskiem nolīgumiem ir paredzēts, ka “Kopiena sadarbojas ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām” un “pasākumus sadarbībai, tostarp savstarpējas palīdzības pasākumus, var paredzēt Kopienas un attiecīgo trešo valstu nolīgumos”. |
| --- | --- |

58.

Papildus iespējai, kas paredzēta 14. pantā par divpusēju sadarbību, CPC regulas 18. pantā par starptautiskiem nolīgumiem ir paredzēts, ka “Kopiena sadarbojas ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām” un “pasākumus sadarbībai, tostarp savstarpējas palīdzības pasākumus, var paredzēt Kopienas un attiecīgo trešo valstu nolīgumos”.

| 59. | Iepriekš 5.1. sadaļā izklāstīto iemeslu dēļ EDAU atbalsta Komisiju tās iniciatīvā vienoties un noslēgt ES mēroga nolīgumus ar atbilstīgiem datu aizsardzības aizsargpasākumiem, kas saskaņoti ES līmenī, lai aizvietotu esošos divpusējos nolīgumus. |
| --- | --- |

59.

Iepriekš 5.1. sadaļā izklāstīto iemeslu dēļ EDAU atbalsta Komisiju tās iniciatīvā vienoties un noslēgt ES mēroga nolīgumus ar atbilstīgiem datu aizsardzības aizsargpasākumiem, kas saskaņoti ES līmenī, lai aizvietotu esošos divpusējos nolīgumus.

| 60. | Tomēr tā atbalsts šādiem ES mēroga nolīgumiem ir ar nosacījumu, ka Komisija un ES likumdevēji apņemas personas datu apmaiņai ar trešām valstīm nodrošināt augstāko aizsardzības līmeni. Starptautisku sadarbības nolīgumu ar trešām valstīm ietekme ir rūpīgi jāizvērtē, raugoties no datu aizsardzības viedokļa, ir jānosaka skaidri noteikumi, kas pārvaldītu šīs apmaiņas un, pamatojoties uz apspriedēm ar EDAU un, atbilstošā gadījumā, ar valsts datu aizsardzības iestādēm, ir jānodrošina atbilstīgi datu aizsardzības aizsargpasākumi. |
| --- | --- |

60.

Tomēr tā atbalsts šādiem ES mēroga nolīgumiem ir ar nosacījumu, ka Komisija un ES likumdevēji apņemas personas datu apmaiņai ar trešām valstīm nodrošināt augstāko aizsardzības līmeni. Starptautisku sadarbības nolīgumu ar trešām valstīm ietekme ir rūpīgi jāizvērtē, raugoties no datu aizsardzības viedokļa, ir jānosaka skaidri noteikumi, kas pārvaldītu šīs apmaiņas un, pamatojoties uz apspriedēm ar EDAU un, atbilstošā gadījumā, ar valsts datu aizsardzības iestādēm, ir jānodrošina atbilstīgi datu aizsardzības aizsargpasākumi.

| 61. | Lai gan CPC regulas 18. pantā nav īpaši aplūkots jautājums par trešo valstu iestāžu tiešu piekļuvi CPCS, tehniski tas varētu būt iespējams. EDAU nevēlas atrunāt no tā, lai CPCS tiktu ieviestas jaunas funkcijas, kas atļautu trešo valstu kompetentajām iestādēm stingri ierobežotu piekļuvi atlases kārtībā, izmantojot īpaši izstrādātu mehānismu (saziņas kanālu un saskarni). Tas patiesi varētu uzlabot sadarbības efektivitāti. |
| --- | --- |

61.

Lai gan CPC regulas 18. pantā nav īpaši aplūkots jautājums par trešo valstu iestāžu tiešu piekļuvi CPCS, tehniski tas varētu būt iespējams. EDAU nevēlas atrunāt no tā, lai CPCS tiktu ieviestas jaunas funkcijas, kas atļautu trešo valstu kompetentajām iestādēm stingri ierobežotu piekļuvi atlases kārtībā, izmantojot īpaši izstrādātu mehānismu (saziņas kanālu un saskarni). Tas patiesi varētu uzlabot sadarbības efektivitāti.

| 62. | Tādēļ šādai tiešai piekļuvei ir savi riski un ir īpaši jārisina tās ietekme uz datu aizsardzību un nepieciešamajiem tehniskajiem/organizatoriskajiem pasākumiem un aizsargpasākumiem. Jebkura šāda tehniska funkcija ir jāveido, izmantojot “integrētās privātās dzīves aizsardzības” principus. Arī drošībai ir jābūt skaidrai prioritātei. Visbeidzot, ir jāapspriežas ar EDAU un, atbilstīgā gadījumā, ar valsts datu aizsardzības iestādēm. |
| --- | --- |

62.

Tādēļ šādai tiešai piekļuvei ir savi riski un ir īpaši jārisina tās ietekme uz datu aizsardzību un nepieciešamajiem tehniskajiem/organizatoriskajiem pasākumiem un aizsargpasākumiem. Jebkura šāda tehniska funkcija ir jāveido, izmantojot “integrētās privātās dzīves aizsardzības” principus. Arī drošībai ir jābūt skaidrai prioritātei. Visbeidzot, ir jāapspriežas ar EDAU un, atbilstīgā gadījumā, ar valsts datu aizsardzības iestādēm.

VI.   “PATĒRĒTĀJU DATU AIZSARDZĪBAS TIESĪBAS” UN DATU AIZSARDZĪBAS IESTĀŽU PASTIPRINĀTA SADARBĪBA, IZMANTOJOT CPCS

| 63. | Ja tiks ievēroti EDAU ieteikumi (tostarp arī tie, kas iekļauti tā iepriekšējās pārbaudes atzinumā), EDAU ir pārliecināts, ka CPCS var būt efektīvs un datu aizsardzībai draudzīgs rīks pārrobežu īstenošanas pasākumiem cīņā ar patērētāju tiesību pārkāpumiem iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

63.

Ja tiks ievēroti EDAU ieteikumi (tostarp arī tie, kas iekļauti tā iepriekšējās pārbaudes atzinumā), EDAU ir pārliecināts, ka CPCS var būt efektīvs un datu aizsardzībai draudzīgs rīks pārrobežu īstenošanas pasākumiem cīņā ar patērētāju tiesību pārkāpumiem iekšējā tirgū.

| 64. | Attīstoties elektroniskajai tirdzniecībai un tam, ka dažādu produktu un pakalpojumu patērētāji aizvien vairāk izmanto elektroniskās saziņas tīklus, aizvien vairāk privātpersonu datu tiks apstrādāts kā patērētājiem. Tādēļ patērētāji aizvien biežāk var saskarties ar savu tiesību pārkāpumiem saistībā ar datu aizsardzību. Tātad arī datu aizsardzības iestādēm ir efektīvi jāsadarbojas, lai pārtrauktu šādus pārkāpumus. |
| --- | --- |

64.

Attīstoties elektroniskajai tirdzniecībai un tam, ka dažādu produktu un pakalpojumu patērētāji aizvien vairāk izmanto elektroniskās saziņas tīklus, aizvien vairāk privātpersonu datu tiks apstrādāts kā patērētājiem. Tādēļ patērētāji aizvien biežāk var saskarties ar savu tiesību pārkāpumiem saistībā ar datu aizsardzību. Tātad arī datu aizsardzības iestādēm ir efektīvi jāsadarbojas, lai pārtrauktu šādus pārkāpumus.

| 65. | Starp izplatītākajiem “patērētāju datu aizsardzības tiesību” pārkāpumu gadījumiem ir nevēlami komerciāli paziņojumi (mēstules), identitātes zādzības, nelikumīga profilu veidošana, nelikumīga paradumorientētā reklamēšana un datu pārkāpumi (drošības pārkāpumi). |
| --- | --- |

65.

Starp izplatītākajiem “patērētāju datu aizsardzības tiesību” pārkāpumu gadījumiem ir nevēlami komerciāli paziņojumi (mēstules), identitātes zādzības, nelikumīga profilu veidošana, nelikumīga paradumorientētā reklamēšana un datu pārkāpumi (drošības pārkāpumi).

| 66. | Ņemot vērā to, ka informācijas sabiedrībā pārrobežu lietu skaits visdrīzāk pieaugs, EDAU aicina Komisiju apsvērt iespējamus likumdošanas pasākumus, lai aizsargātu “patērētāju datu aizsardzības tiesības” un stiprinātu pārrobežu sadarbību starp kompetentajām datu aizsardzības, kā arī patērētāju tiesību aizsardzības iestādēm. |
| --- | --- |

66.

Ņemot vērā to, ka informācijas sabiedrībā pārrobežu lietu skaits visdrīzāk pieaugs, EDAU aicina Komisiju apsvērt iespējamus likumdošanas pasākumus, lai aizsargātu “patērētāju datu aizsardzības tiesības” un stiprinātu pārrobežu sadarbību starp kompetentajām datu aizsardzības, kā arī patērētāju tiesību aizsardzības iestādēm.

| 67. | Proti, vienlaikus apsverot arī citas iespējas, ir rūpīgi jāapsver, vai atļaut datu aizsardzības iestādēm piemērotu piekļuvi CPCS, lai tās varētu sadarboties savā starpā, kā arī ar citām kompetentajām iestādēm, kurām jau ir piekļuve CPCS. |
| --- | --- |

67.

Proti, vienlaikus apsverot arī citas iespējas, ir rūpīgi jāapsver, vai atļaut datu aizsardzības iestādēm piemērotu piekļuvi CPCS, lai tās varētu sadarboties savā starpā, kā arī ar citām kompetentajām iestādēm, kurām jau ir piekļuve CPCS.

| 68. | Datu aizsardzības iestāžu piekļuve ir skaidri jāierobežo līdz tam, kas nepieciešams, lai tās izpildītu savus uzdevumus savas kompetences ietvaros un saskaņā ar apzinātajām kopdarbībām. Protams, ir jānodrošina, lai datu aizsardzības iestāžu dalības sistēma būtu izstrādāta, pienācīgi ņemot vērā to neatkarību. |
| --- | --- |

68.

Datu aizsardzības iestāžu piekļuve ir skaidri jāierobežo līdz tam, kas nepieciešams, lai tās izpildītu savus uzdevumus savas kompetences ietvaros un saskaņā ar apzinātajām kopdarbībām. Protams, ir jānodrošina, lai datu aizsardzības iestāžu dalības sistēma būtu izstrādāta, pienācīgi ņemot vērā to neatkarību.

VII.   SECINĀJUMI

| 69. | EDAU ir apmierināts ar to, ka CPCS ir balstīta uz juridisko pamatu, kas nodrošina arī īpašus datu aizsardzības pasākumus. Lai risinātu atlikušās bažas par datu aizsardzību, EDAU norāda, ka nākamreiz, pārskatot CPCS tiesisko regulējumu, ir jāņem vērā turpmāk apkopotie ieteikumi. |
| --- | --- |

69.

EDAU ir apmierināts ar to, ka CPCS ir balstīta uz juridisko pamatu, kas nodrošina arī īpašus datu aizsardzības pasākumus. Lai risinātu atlikušās bažas par datu aizsardzību, EDAU norāda, ka nākamreiz, pārskatot CPCS tiesisko regulējumu, ir jāņem vērā turpmāk apkopotie ieteikumi.

| 70. | Pagaidām, lai risinātu šīs bažas, var īstenot papildu pasākumus praktiskā, tehniskā un organizatoriskā līmenī (kā ir ieteikts iepriekšējās izmeklēšanas atzinumā). Gaidot tiesību aktu izmaiņas, dažas izmaiņas var ieviest, izmantojot CPCS darbības pamatnostādnes. |
| --- | --- |

70.

Pagaidām, lai risinātu šīs bažas, var īstenot papildu pasākumus praktiskā, tehniskā un organizatoriskā līmenī (kā ir ieteikts iepriekšējās izmeklēšanas atzinumā). Gaidot tiesību aktu izmaiņas, dažas izmaiņas var ieviest, izmantojot CPCS darbības pamatnostādnes.

| 71. | Attiecībā uz uzglabāšanas periodu EDAU iesaka: i) savstarpējās palīdzības lūgumi ir jāslēdz īpaši noteiktā termiņā; ii) ja vien nav uzsākta izmeklēšana vai īstenošanas pasākumi, brīdinājuma paziņojumi ir jāatsauc un jādzēš sešu mēnešu laikā pēc to izdošanas (ja vien nav pamatots cits, piemērotāks uzglabāšanas periods); un iii) Komisijai ir jāpaskaidro un vēlreiz jāapsver iemesls, kādēļ izbeigtu lietu datus glabāt vēl papildus piecus gadus, un tā samērīgums. |
| --- | --- |

71.

Attiecībā uz uzglabāšanas periodu EDAU iesaka: i) savstarpējās palīdzības lūgumi ir jāslēdz īpaši noteiktā termiņā; ii) ja vien nav uzsākta izmeklēšana vai īstenošanas pasākumi, brīdinājuma paziņojumi ir jāatsauc un jādzēš sešu mēnešu laikā pēc to izdošanas (ja vien nav pamatots cits, piemērotāks uzglabāšanas periods); un iii) Komisijai ir jāpaskaidro un vēlreiz jāapsver iemesls, kādēļ izbeigtu lietu datus glabāt vēl papildus piecus gadus, un tā samērīgums.

| 72. | Turklāt EDAU ir gandarīts par to, ka otrais CPC grozījums paskaidro Komisijas piekļuvi datiem CPCS. Jo īpaši EDAU ir gandarīts par to, ka Komisijai nav piekļuves konfidenciālai saziņai starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, piemēram, savstarpējās palīdzības lūgumiem. |
| --- | --- |

72.

Turklāt EDAU ir gandarīts par to, ka otrais CPC grozījums paskaidro Komisijas piekļuvi datiem CPCS. Jo īpaši EDAU ir gandarīts par to, ka Komisijai nav piekļuves konfidenciālai saziņai starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, piemēram, savstarpējās palīdzības lūgumiem.

| 73. | Tāpat EDAU ir gandarīts par to, ka otrais CPC grozījums ievieš nosacījumu par speciālo kategoriju datu apstrādi CPCS. |
| --- | --- |

73.

Tāpat EDAU ir gandarīts par to, ka otrais CPC grozījums ievieš nosacījumu par speciālo kategoriju datu apstrādi CPCS.

| 74. | Kā papildu punktus EDAU iesaka Komisijai vēlreiz izvērtēt, kādus papildu tehniskos un organizatoriskos pasākumus veikt, lai nodrošinātu privātās dzīves un datu aizsardzības “iestrādi”CPCS struktūrā (“integrēta privātās dzīves aizsardzība”) un lai ieviestu atbilstīgas kontroles ar mērķi nodrošināt datu aizsardzības atbilstību un sniegtu pierādījumus par to (“pārskatatbildība”). |
| --- | --- |

74.

Kā papildu punktus EDAU iesaka Komisijai vēlreiz izvērtēt, kādus papildu tehniskos un organizatoriskos pasākumus veikt, lai nodrošinātu privātās dzīves un datu aizsardzības “iestrādi”CPCS struktūrā (“integrēta privātās dzīves aizsardzība”) un lai ieviestu atbilstīgas kontroles ar mērķi nodrošināt datu aizsardzības atbilstību un sniegtu pierādījumus par to (“pārskatatbildība”).

| 75. | Turklāt, ja starp Eiropas Savienību un trešo valsti ir jānoslēdz ES mēroga nolīgums, lai pārvaldītu sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā, ir rūpīgi jāizvērtē šādu pasākumu ietekme, ir jānosaka skaidri noteikumi, lai pārvaldītu šādas apmaiņas, un jānodrošina atbilstoši datu aizsardzības aizsargpasākumi. |
| --- | --- |

75.

Turklāt, ja starp Eiropas Savienību un trešo valsti ir jānoslēdz ES mēroga nolīgums, lai pārvaldītu sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā, ir rūpīgi jāizvērtē šādu pasākumu ietekme, ir jānosaka skaidri noteikumi, lai pārvaldītu šādas apmaiņas, un jānodrošina atbilstoši datu aizsardzības aizsargpasākumi.

| 76. | Visbeidzot, EDAU iesaka Komisijai izpētīt iespējamās kopdarbības, kas varētu rasties, ja datu aizsardzības iestādēm būtu iespēja pievienoties CPCS lietotāju kopienai, lai sadarbotos ar mērķi īstenot “patērētāju datu aizsardzības tiesības”. |
| --- | --- |

76.

Visbeidzot, EDAU iesaka Komisijai izpētīt iespējamās kopdarbības, kas varētu rasties, ja datu aizsardzības iestādēm būtu iespēja pievienoties CPCS lietotāju kopienai, lai sadarbotos ar mērķi īstenot “patērētāju datu aizsardzības tiesības”.

Briselē, 2011. gada 5. maijā

Giovanni BUTTARELLI

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja palīgs

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

1

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas Lēmums (2011. gada 1. marts), ar kuru groza Lēmumu 2007/76/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā, attiecībā uz savstarpēju palīdzību (2011/141/ES) (OV L 59, 4.3.2011., 63. lpp).

3

(4)  Komisijas Ieteikums (2011. gada 1. marts); Datu aizsardzības noteikumu īstenošanas pamatnostādnes Sadarbības sistēmā patērētāju tiesību aizsardzībai (CPCS) (2011/136/ES) (OV L 57, 2.3.2011., 44. lpp).

4

CPCS

(5)  Sk. CPC Regulas 6. pantu par “informācijas apmaiņu pēc lūguma”.

5

CPC

(6)  Sk. CPC Regulas 8. pantu par “lūgumiem veikt īstenošanas pasākumus”.

6

CPC

(7)  Sk. CPC Regulas 7. pantu par “informācijas apmaiņu bez lūguma” (jeb “brīdinājuma paziņojumu”).

7

CPC

(8)  Sk. CPC Regulas 7. panta 2. punktu un 8. panta 6. punktu.

8

CPC

(9)  Sk. arī 29. panta datu aizsardzības darba grupas Atzinumu Nr. 6/2007 (minēts iepriekš II daļā).

9

(10)  Sk. CPC Regulas 10. panta 2. punktu.

10

CPC

(11)  Sk. Pamatnostādņu 8. sadaļu “Daži papildu norādījumi; Kāpēc datu uzglabāšanas periods ir pieci gadi?”CPC datu aizsardzības pamatnostādnēs ir arī piebilsts, ka “uzglabāšanas perioda mērķis ir veicināt sadarbību starp valsts iestādēm, kas atbildīgas par patērētāju interešu aizsardzības aktu piemērošanu attiecībā uz Kopienā izdarītiem pārkāpumiem, veicināt iekšējā tirgus sekmīgu darbību, patērētāju intereses aizsargājošo tiesību aktu piemērošanas kvalitāti un konsekvenci, patērētāju ekonomisko interešu aizsardzības uzraudzību un piemērošanas standartu un saskaņotības paaugstināšanu”.

11

CPC

(12)  Sk. EDAU Atzinuma par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Vispārēja pieeja personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā”, izdots 2011. gada 14. janvārī, 7. sadaļu (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2011/11-01-14_Personal_Data_Protection_EN.pdf).

12

(13)  Turpat.

13

(14)  Komisijai vajadzības gadījumā ir arī jāapsver iespēja īstenot vismaz daļēju datu aizsardzību un ietekmes uz privāto dzīvi novērtējumu, koncentrējoties uz uzglabāšanas perioda mērķi, ilgumu un noteikumiem un, iespējams, pārrunāt citus neatrisinātus jautājumus, kas vēl nav visaptveroši risināti.

14

(15)  Sk. iepriekš minētā EDAU 2011. gada 14. janvāra atzinuma 6.3. sadaļu.

15

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 217/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 217/27

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 18. jūlijs),

ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus no Vācijas, Ungārijas un Portugāles

2011/C 217/07

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94 (1994. gada 18. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (1), un jo īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā ierosināto kandidātu sarakstu, ko Padomei iesniegusi Ungārijas valdība un darba ņēmēju organizācijas,

ņemot vērā Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļu un viņu aizstājēju sarakstus,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumiem, ko tā pieņēma 2010. gada 22. novembrī (2), 2011. gada 7. martā (3) un 2011. gada 21. martā (4), Padome iecēla dažus Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus uz laikposmu no 2010. gada 8. novembra līdz 2013. gada 7. novembrim. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumiem, ko tā pieņēma 2010. gada 22. novembrī (2), 2011. gada 7. martā (3) un 2011. gada 21. martā (4), Padome iecēla dažus Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus uz laikposmu no 2010. gada 8. novembra līdz 2013. gada 7. novembrim.

| (2) | Ungārijas valdība ir izvirzījusi kandidātus divām amata vietām, kurās ieceļami Ungārijas pārstāvji, un Darba ņēmēju organizācijas ir izvirzījušas kandidātus vairākām brīvajām amata vietām, kurās ieceļami Vācijas un Portugāles pārstāvji, |
| --- | --- |

(2)

Ungārijas valdība ir izvirzījusi kandidātus divām amata vietām, kurās ieceļami Ungārijas pārstāvji, un Darba ņēmēju organizācijas ir izvirzījušas kandidātus vairākām brīvajām amata vietām, kurās ieceļami Vācijas un Portugāles pārstāvji,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļiem un locekļu aizstājējiem uz laikposmu līdz 2013. gada 7. novembrim tiek ieceltas turpmāk norādītās personas:

I.   VALDĪBAS PĀRSTĀVJI

| Valsts | Locekļi | Locekļu aizstājēji |
| --- | --- | --- |
| Ungārija | János GÁDOR kungs | Éva GRÓNAI kundze |

Valsts

Locekļi

Locekļu aizstājēji

Ungārija

János GÁDOR kungs

Éva GRÓNAI kundze

II.   DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

| Valsts | Locekļi | Locekļu aizstājēji |
| --- | --- | --- |
| Vācija | Marina SCHRÖDER kundze | Thomas VEIT kungs |
| Portugāle | Fernando José GOMES kungs | |

Valsts

Locekļi

Locekļu aizstājēji

Vācija

Marina SCHRÖDER kundze

Thomas VEIT kungs

Portugāle

Fernando José GOMES kungs

2. pants

Vēl neizvirzītos locekļus un viņu aizstājējus Padome iecels amatos vēlāk.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 18. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp.

1

(2)  OV C 322, 27.11.2010., 3. lpp.

2

(3)  OV C 83, 17.3.2011., 2. lpp.

3

(4)  OV C 92, 24.3.2011., 8. lpp.

4

---

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 217/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 217/29

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 18. jūlijs)

par Eiropas Sociālā fonda komitejas locekļu iecelšanu amatā

2011/C 217/08

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 163. pantu,

ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (1), un jo īpaši tās 104. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 22. februārī ieceļ amatā Eiropas Sociālā fonda komitejas (“komiteja”) locekļus uz pilnvaru laiku līdz 2012. gada 31. decembrim (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 22. februārī ieceļ amatā Eiropas Sociālā fonda komitejas (“komiteja”) locekļus uz pilnvaru laiku līdz 2012. gada 31. decembrim (2).

| (2) | Komitejas locekļiem atkāpjoties, šobrīd atbrīvojušās vairākas amata vietas. |
| --- | --- |

(2)

Komitejas locekļiem atkāpjoties, šobrīd atbrīvojušās vairākas amata vietas.

| (3) | Kamēr Īrija un Spānija vēl nav izvirzījušas savus komitejas pārstāvjus vai aizstājējus kādā no kategorijām, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1083/2006 104. panta 1. punktā, jau izvirzītie komitejas pārstāvji un aizstājēji būtu tomēr jāieceļ amatā komitejā uz šobrīd atlikušo pilnvaru laiku, |
| --- | --- |

(3)

Kamēr Īrija un Spānija vēl nav izvirzījušas savus komitejas pārstāvjus vai aizstājējus kādā no kategorijām, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1083/2006 104. panta 1. punktā, jau izvirzītie komitejas pārstāvji un aizstājēji būtu tomēr jāieceļ amatā komitejā uz šobrīd atlikušo pilnvaru laiku,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo pielikumā uzskaitītās personas ieceļ par Eiropas Sociālā fonda komitejas locekļiem vai locekļu aizstājējiem līdz 2012. gada 31. decembrim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2011. gada 18. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

1

(2)  OV C 53, 3.3.2010., 2. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Komitejas locekļu un locekļu aizstājēju saraksts

| Dalībvalsts | Pārstāv | Loceklis | Vārds, uzvārds |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | valdību | loceklis | Louis VERVLOET kungs |
| valdību | aizstājējs | Viviane DE BEULE kundze |
| darba devējus | loceklis | Michèle CLAUS kundze |
| darba devējus | aizstājējs | Werner ABELSHAUSEN kungs |
| arodbiedrību | loceklis | Hervé DECUYPER kungs |
| arodbiedrību | aizstājējs | Vera DOS SANTOS COSTA kundze |
| Bulgārija | valdību | loceklis | Zornitza RUSSINOVA kundze |
| valdību | aizstājējs | Monika DIMITROVA kundze |
| darba devējus | loceklis | Boyko NEDYALKOV kungs |
| darba devējus | aizstājējs | Dimitar BRANKOV kungs |
| arodbiedrību | loceklis | Plamen DIMITROV kungs |
| arodbiedrību | aizstājējs | Dimitar MANOLOV kungs |
| Čehijas Republika | valdību | loceklis | Iva ŠOLCOVÁ kundze |
| valdību | aizstājējs | Michal ZAORÁLEK kungs |
| darba devējus | loceklis | Soňa VAN DEELENOVÁ kundze |
| darba devējus | aizstājējs | Miloslav ŠOLC kungs |
| arodbiedrību | loceklis | Pavel JANIČKO kungs |
| arodbiedrību | aizstājējs | Hana MÁLKOVÁ kundze |
| Dānija | valdību | loceklis | Pernille VON LILLIENSKJOLD kundze |
| valdību | aizstājējs | Steen FREDERIKSEN kungs |
| darba devējus | loceklis | Henning GADE kungs |
| darba devējus | aizstājējs | Berit TOFT FIHL kundze |
| arodbiedrību | loceklis | Preben FOLDBERG kungs |
| arodbiedrību | aizstājējs | Jens KROGSTRUP kungs |
| Vācija | valdību | loceklis | Arnold HEMMANN kungs |
| valdību | aizstājējs | Inken KLASSEN kundze |
| darba devējus | loceklis | Julia KAUTE kundze |
| darba devējus | aizstājējs | Jürgen WUTTKE kungs |
| arodbiedrību | loceklis | Inge KAUFMANN kundze |
| arodbiedrību | aizstājējs | Hermann NEHLS kungs |
| Igaunija | valdību | loceklis | Margus HAIDAK kungs |
| valdību | aizstājējs | Merlin TATRIK kundze |
| darba devējus | loceklis | Kristina TÄHT kundze |
| darba devējus | aizstājējs | Eve PÄÄRENDSON kundze |
| arodbiedrību | loceklis | Kaja TOOMSALU kundze |
| arodbiedrību | aizstājējs | Mare VIIES kundze |
| Īrija | valdību | loceklis | Vincent LANDERS kungs |
| valdību | aizstājējs | Tom WHELAN kungs |
| darba devējus | loceklis | Kara McGANN kundze |
| darba devējus | aizstājējs | Heidi LOUGHEED kundze |
| arodbiedrību | loceklis | Sheila NUNAN kundze |
| arodbiedrību | aizstājējs | — |
| Grieķija | valdību | loceklis | Christos DIKOS kungs |
| valdību | aizstājējs | Konstantina MICHOPOYLOY kundze |
| darba devējus | loceklis | Lambros PAPAÏOANNOU kungs |
| darba devējus | aizstājējs | Ekaterini DASKALAKI kundze |
| arodbiedrību | loceklis | Dimitros TSOUKALAS kungs |
| arodbiedrību | aizstājējs | Vasilios PAPADOGAMVROS kungs |
| Spānija | valdību | loceklis | Carlos TORTUERO MARTÍN kungs |
| valdību | aizstājējs | David GARCIA LÓPEZ kungs |
| darba devējus | loceklis | — |
| darba devējus | aizstājējs | Cristina REGALADO MARTÍN kundze |
| arodbiedrību | loceklis | Ana MICÓ MAESTRE kundze |
| arodbiedrību | aizstājējs | Ana HERMOSO CANOURA kundze |
| Francija | valdību | loceklis | Corinne VAILLANT kundze |
| valdību | aizstājējs | Laurent SENN kungs |
| darba devējus | loceklis | Christophe CORIOU kungs |
| darba devējus | aizstājējs | Natacha MARQUET kundze |
| arodbiedrību | loceklis | Cécile COTTEREAU kundze |
| arodbiedrību | aizstājējs | Alain ALPHON-LAYRE kungs |
| Itālija | valdību | loceklis | Paola PADUANO kundze |
| valdību | aizstājējs | Alessandra TOMAI kundze |
| darba devējus | loceklis | Claudio GENTILI kungs |
| darba devējus | aizstājējs | Silvia CIUFFINI kundze |
| arodbiedrību | loceklis | Luigi VELTRO kungs |
| arodbiedrību | aizstājējs | Giulia TAVERNESE kundze |
| Kipra | valdību | loceklis | Alexandros ALEXANDROU kungs |
| valdību | aizstājējs | Antzela DROUSSIOTOU kundze |
| darba devējus | loceklis | Emilios MICHAEL kungs |
| darba devējus | aizstājējs | Maria STYLIANOU kundze |
| arodbiedrību | loceklis | Nicos GREGORIOU kungs |
| arodbiedrību | aizstājējs | Andreas MATSAS kungs |
| Latvija | valdību | loceklis | Kristīne ANCĀNES kundze |
| valdību | aizstājējs | Elīna DRĀZNIECES kundze |
| darba devējus | loceklis | Inese STEPIŅAS kundze |
| darba devējus | aizstājējs | Ilona KIUKUCĀNES kundze |
| arodbiedrību | loceklis | Linda ROMELES kundze |
| arodbiedrību | aizstājējs | Liene LIEKNAS kundze |
| Lietuva | valdību | loceklis | Ramūnas DILBA kungs |
| valdību | aizstājējs | Nijolė MACKEVIČIENĖ kundze |
| darba devējus | loceklis | Vaidotas LEVICKIS kungs |
| darba devējus | aizstājējs | Mykolas ALELIŪNAS kungs |
| arodbiedrību | loceklis | Irena PETRAITIENĖ kundze |
| arodbiedrību | aizstājējs | Janina ŠVEDIENĖ kundze |
| Luksemburga | valdību | loceklis | Patrice FURLANI kundze |
| valdību | aizstājējs | Daniel CODELLO kungs |
| darba devējus | loceklis | Romain LANNERS kungs |
| darba devējus | aizstājējs | François ENGELS kungs |
| arodbiedrību | loceklis | Carole BIVER kundze |
| arodbiedrību | aizstājējs | Nico CLEMENT kungs |
| Ungārija | valdību | loceklis | Renáta TÓTH kundze |
| valdību | aizstājējs | Katalin SZATMÁRI kundze |
| darba devējus | loceklis | Terézia BOROSNÉ BARTHA kundze |
| darba devējus | aizstājējs | László KRIZSÁN kungs |
| arodbiedrību | loceklis | Erzsébet HANTI kundze |
| arodbiedrību | aizstājējs | László KOZÁK kungs |
| Malta | valdību | loceklis | Jeanette BUSUTTIL kundze |
| valdību | aizstājējs | Loredana D'ARRIGO kundze |
| darba devējus | loceklis | Paul ABELA kungs |
| darba devējus | aizstājējs | Pierre FAVA kungs |
| arodbiedrību | loceklis | Robert BORG kungs |
| arodbiedrību | aizstājējs | William PORTELLI kungs |
| Nīderlande | valdību | loceklis | Alieke KOOPMAN kundze |
| valdību | aizstājējs | Paula LOEKEMEIJER kundze |
| darba devējus | loceklis | André VAN DER LEEST kungs |
| darba devējus | aizstājējs | C. SCHOENMAKERS kungs |
| arodbiedrību | loceklis | I.D.C.M. COENEN kundze |
| arodbiedrību | aizstājējs | W.J.F. MUIS kungs |
| Austrija | valdību | loceklis | Petra DRAXL kundze |
| valdību | aizstājējs | Ulrike REBHANDL kundze |
| darba devējus | loceklis | Anna Katharina HUBER kundze |
| darba devējus | aizstājējs | Wolfgang TRITREMMEL kungs |
| arodbiedrību | loceklis | Franz FRIEHS kungs |
| arodbiedrību | aizstājējs | Silvia HOFBAUER kundze |
| Polija | valdību | loceklis | Paweł CHORĄŻY kungs |
| valdību | aizstājējs | Dorota BORTNOWSKA kundze |
| darba devējus | loceklis | Norbert PRUSZANOWSKI kungs |
| darba devējus | aizstājējs | Marek RADECKI kungs |
| arodbiedrību | loceklis | Agata BARANOWSKA-GRYCUK kundze |
| arodbiedrību | aizstājējs | Grażyna RÓŻANEK kundze |
| Portugāle | valdību | loceklis | Rosa Maria SIMÕES DA SILVA kundze |
| valdību | aizstājējs | Maria DO CARMO ABREU kundze |
| darba devējus | loceklis | Clara GUERREÍRO kundze |
| darba devējus | aizstājējs | Adília LISBOA kundze |
| arodbiedrību | loceklis | António Luís FERRERA CORREIA kungs |
| arodbiedrību | aizstājējs | Tiago M.P. SIMÕES DA CUNHA kungs |
| Rumānija | valdību | loceklis | Liliana-Carmen IONEL kundze |
| valdību | aizstājējs | Elena Carmen DOBROTA kundze |
| darba devējus | loceklis | Ovidiu NICOLESCU kungs |
| darba devējus | aizstājējs | Dragoș MIHALACHE kungs |
| arodbiedrību | loceklis | Mariana KNIESNER kundze |
| arodbiedrību | aizstājējs | Carmen IONESCU kundze |
| Slovēnija | valdību | loceklis | Jasminka DEDIĆ kundze |
| valdību | aizstājējs | Gorazd JENKO kungs |
| darba devējus | loceklis | Grit ACKERMANN kundze |
| darba devējus | aizstājējs | Janja MEGLIČ kundze |
| arodbiedrību | loceklis | Staša PERNAT LESJAK kundze |
| arodbiedrību | aizstājējs | Andreja POJE kundze |
| Slovākija | valdību | loceklis | Zuzana POLÁČKOVÁ kundze |
| valdību | aizstājējs | Roderik KLINDA kungs |
| darba devējus | loceklis | Daniel HRDINA kungs |
| darba devējus | aizstājējs | Martin HOŠTÁK kungs |
| arodbiedrību | loceklis | Naile PROKEŠOVÁ kundze |
| arodbiedrību | aizstājējs | Milan BUŠO kungs |
| Somija | valdību | loceklis | Lippe KOIVUNEVA kundze |
| valdību | aizstājējs | Sirpa LILJESTRÖM kundze |
| darba devējus | loceklis | Riitta WÄRN kundze |
| darba devējus | aizstājējs | Mikko RÄSÄNEN kungs |
| arodbiedrību | loceklis | Auli KORHONEN kundze |
| arodbiedrību | aizstājējs | Lauri KORKEAOJA kungs |
| Zviedrija | valdību | loceklis | Ann-Christine GULLESJÖ kundze |
| valdību | aizstājējs | Håkan FORSBERG kungs |
| darba devējus | loceklis | Gunnar ANDERZON kungs |
| darba devējus | aizstājējs | Farbod REZANIA kungs |
| arodbiedrību | loceklis | Filis SIGALA kundze |
| arodbiedrību | aizstājējs | Charlotta KRAFFT kundze |
| Apvienotā Karaliste | valdību | loceklis | Wendy VIOLENTANO kundze |
| valdību | aizstājējs | Ian CHAPMAN kungs |
| darba devējus | loceklis | Martin MORTON kungs |
| darba devējus | aizstājējs | Guy BAILEY kungs |
| arodbiedrību | loceklis | Alan MANNING kungs |
| arodbiedrību | aizstājējs | Joe FEARNEHOUGH kungs |

Dalībvalsts

Pārstāv

Loceklis

Vārds, uzvārds

Beļģija

valdību

loceklis

Louis VERVLOET kungs

valdību

aizstājējs

Viviane DE BEULE kundze

darba devējus

loceklis

Michèle CLAUS kundze

darba devējus

aizstājējs

Werner ABELSHAUSEN kungs

arodbiedrību

loceklis

Hervé DECUYPER kungs

arodbiedrību

aizstājējs

Vera DOS SANTOS COSTA kundze

Bulgārija

valdību

loceklis

Zornitza RUSSINOVA kundze

valdību

aizstājējs

Monika DIMITROVA kundze

darba devējus

loceklis

Boyko NEDYALKOV kungs

darba devējus

aizstājējs

Dimitar BRANKOV kungs

arodbiedrību

loceklis

Plamen DIMITROV kungs

arodbiedrību

aizstājējs

Dimitar MANOLOV kungs

Čehijas Republika

valdību

loceklis

Iva ŠOLCOVÁ kundze

valdību

aizstājējs

Michal ZAORÁLEK kungs

darba devējus

loceklis

Soňa VAN DEELENOVÁ kundze

darba devējus

aizstājējs

Miloslav ŠOLC kungs

arodbiedrību

loceklis

Pavel JANIČKO kungs

arodbiedrību

aizstājējs

Hana MÁLKOVÁ kundze

Dānija

valdību

loceklis

Pernille VON LILLIENSKJOLD kundze

valdību

aizstājējs

Steen FREDERIKSEN kungs

darba devējus

loceklis

Henning GADE kungs

darba devējus

aizstājējs

Berit TOFT FIHL kundze

arodbiedrību

loceklis

Preben FOLDBERG kungs

arodbiedrību

aizstājējs

Jens KROGSTRUP kungs

Vācija

valdību

loceklis

Arnold HEMMANN kungs

valdību

aizstājējs

Inken KLASSEN kundze

darba devējus

loceklis

Julia KAUTE kundze

darba devējus

aizstājējs

Jürgen WUTTKE kungs

arodbiedrību

loceklis

Inge KAUFMANN kundze

arodbiedrību

aizstājējs

Hermann NEHLS kungs

Igaunija

valdību

loceklis

Margus HAIDAK kungs

valdību

aizstājējs

Merlin TATRIK kundze

darba devējus

loceklis

Kristina TÄHT kundze

darba devējus

aizstājējs

Eve PÄÄRENDSON kundze

arodbiedrību

loceklis

Kaja TOOMSALU kundze

arodbiedrību

aizstājējs

Mare VIIES kundze

Īrija

valdību

loceklis

Vincent LANDERS kungs

valdību

aizstājējs

Tom WHELAN kungs

darba devējus

loceklis

Kara McGANN kundze

darba devējus

aizstājējs

Heidi LOUGHEED kundze

arodbiedrību

loceklis

Sheila NUNAN kundze

arodbiedrību

aizstājējs

—

Grieķija

valdību

loceklis

Christos DIKOS kungs

valdību

aizstājējs

Konstantina MICHOPOYLOY kundze

darba devējus

loceklis

Lambros PAPAÏOANNOU kungs

darba devējus

aizstājējs

Ekaterini DASKALAKI kundze

arodbiedrību

loceklis

Dimitros TSOUKALAS kungs

arodbiedrību

aizstājējs

Vasilios PAPADOGAMVROS kungs

Spānija

valdību

loceklis

Carlos TORTUERO MARTÍN kungs

valdību

aizstājējs

David GARCIA LÓPEZ kungs

darba devējus

loceklis

—

darba devējus

aizstājējs

Cristina REGALADO MARTÍN kundze

arodbiedrību

loceklis

Ana MICÓ MAESTRE kundze

arodbiedrību

aizstājējs

Ana HERMOSO CANOURA kundze

Francija

valdību

loceklis

Corinne VAILLANT kundze

valdību

aizstājējs

Laurent SENN kungs

darba devējus

loceklis

Christophe CORIOU kungs

darba devējus

aizstājējs

Natacha MARQUET kundze

arodbiedrību

loceklis

Cécile COTTEREAU kundze

arodbiedrību

aizstājējs

Alain ALPHON-LAYRE kungs

Itālija

valdību

loceklis

Paola PADUANO kundze

valdību

aizstājējs

Alessandra TOMAI kundze

darba devējus

loceklis

Claudio GENTILI kungs

darba devējus

aizstājējs

Silvia CIUFFINI kundze

arodbiedrību

loceklis

Luigi VELTRO kungs

arodbiedrību

aizstājējs

Giulia TAVERNESE kundze

Kipra

valdību

loceklis

Alexandros ALEXANDROU kungs

valdību

aizstājējs

Antzela DROUSSIOTOU kundze

darba devējus

loceklis

Emilios MICHAEL kungs

darba devējus

aizstājējs

Maria STYLIANOU kundze

arodbiedrību

loceklis

Nicos GREGORIOU kungs

arodbiedrību

aizstājējs

Andreas MATSAS kungs

Latvija

valdību

loceklis

Kristīne ANCĀNES kundze

valdību

aizstājējs

Elīna DRĀZNIECES kundze

darba devējus

loceklis

Inese STEPIŅAS kundze

darba devējus

aizstājējs

Ilona KIUKUCĀNES kundze

arodbiedrību

loceklis

Linda ROMELES kundze

arodbiedrību

aizstājējs

Liene LIEKNAS kundze

Lietuva

valdību

loceklis

Ramūnas DILBA kungs

valdību

aizstājējs

Nijolė MACKEVIČIENĖ kundze

darba devējus

loceklis

Vaidotas LEVICKIS kungs

darba devējus

aizstājējs

Mykolas ALELIŪNAS kungs

arodbiedrību

loceklis

Irena PETRAITIENĖ kundze

arodbiedrību

aizstājējs

Janina ŠVEDIENĖ kundze

Luksemburga

valdību

loceklis

Patrice FURLANI kundze

valdību

aizstājējs

Daniel CODELLO kungs

darba devējus

loceklis

Romain LANNERS kungs

darba devējus

aizstājējs

François ENGELS kungs

arodbiedrību

loceklis

Carole BIVER kundze

arodbiedrību

aizstājējs

Nico CLEMENT kungs

Ungārija

valdību

loceklis

Renáta TÓTH kundze

valdību

aizstājējs

Katalin SZATMÁRI kundze

darba devējus

loceklis

Terézia BOROSNÉ BARTHA kundze

darba devējus

aizstājējs

László KRIZSÁN kungs

arodbiedrību

loceklis

Erzsébet HANTI kundze

arodbiedrību

aizstājējs

László KOZÁK kungs

Malta

valdību

loceklis

Jeanette BUSUTTIL kundze

valdību

aizstājējs

Loredana D'ARRIGO kundze

darba devējus

loceklis

Paul ABELA kungs

darba devējus

aizstājējs

Pierre FAVA kungs

arodbiedrību

loceklis

Robert BORG kungs

arodbiedrību

aizstājējs

William PORTELLI kungs

Nīderlande

valdību

loceklis

Alieke KOOPMAN kundze

valdību

aizstājējs

Paula LOEKEMEIJER kundze

darba devējus

loceklis

André VAN DER LEEST kungs

darba devējus

aizstājējs

C. SCHOENMAKERS kungs

arodbiedrību

loceklis

I.D.C.M. COENEN kundze

arodbiedrību

aizstājējs

W.J.F. MUIS kungs

Austrija

valdību

loceklis

Petra DRAXL kundze

valdību

aizstājējs

Ulrike REBHANDL kundze

darba devējus

loceklis

Anna Katharina HUBER kundze

darba devējus

aizstājējs

Wolfgang TRITREMMEL kungs

arodbiedrību

loceklis

Franz FRIEHS kungs

arodbiedrību

aizstājējs

Silvia HOFBAUER kundze

Polija

valdību

loceklis

Paweł CHORĄŻY kungs

valdību

aizstājējs

Dorota BORTNOWSKA kundze

darba devējus

loceklis

Norbert PRUSZANOWSKI kungs

darba devējus

aizstājējs

Marek RADECKI kungs

arodbiedrību

loceklis

Agata BARANOWSKA-GRYCUK kundze

arodbiedrību

aizstājējs

Grażyna RÓŻANEK kundze

Portugāle

valdību

loceklis

Rosa Maria SIMÕES DA SILVA kundze

valdību

aizstājējs

Maria DO CARMO ABREU kundze

darba devējus

loceklis

Clara GUERREÍRO kundze

darba devējus

aizstājējs

Adília LISBOA kundze

arodbiedrību

loceklis

António Luís FERRERA CORREIA kungs

arodbiedrību

aizstājējs

Tiago M.P. SIMÕES DA CUNHA kungs

Rumānija

valdību

loceklis

Liliana-Carmen IONEL kundze

valdību

aizstājējs

Elena Carmen DOBROTA kundze

darba devējus

loceklis

Ovidiu NICOLESCU kungs

darba devējus

aizstājējs

Dragoș MIHALACHE kungs

arodbiedrību

loceklis

Mariana KNIESNER kundze

arodbiedrību

aizstājējs

Carmen IONESCU kundze

Slovēnija

valdību

loceklis

Jasminka DEDIĆ kundze

valdību

aizstājējs

Gorazd JENKO kungs

darba devējus

loceklis

Grit ACKERMANN kundze

darba devējus

aizstājējs

Janja MEGLIČ kundze

arodbiedrību

loceklis

Staša PERNAT LESJAK kundze

arodbiedrību

aizstājējs

Andreja POJE kundze

Slovākija

valdību

loceklis

Zuzana POLÁČKOVÁ kundze

valdību

aizstājējs

Roderik KLINDA kungs

darba devējus

loceklis

Daniel HRDINA kungs

darba devējus

aizstājējs

Martin HOŠTÁK kungs

arodbiedrību

loceklis

Naile PROKEŠOVÁ kundze

arodbiedrību

aizstājējs

Milan BUŠO kungs

Somija

valdību

loceklis

Lippe KOIVUNEVA kundze

valdību

aizstājējs

Sirpa LILJESTRÖM kundze

darba devējus

loceklis

Riitta WÄRN kundze

darba devējus

aizstājējs

Mikko RÄSÄNEN kungs

arodbiedrību

loceklis

Auli KORHONEN kundze

arodbiedrību

aizstājējs

Lauri KORKEAOJA kungs

Zviedrija

valdību

loceklis

Ann-Christine GULLESJÖ kundze

valdību

aizstājējs

Håkan FORSBERG kungs

darba devējus

loceklis

Gunnar ANDERZON kungs

darba devējus

aizstājējs

Farbod REZANIA kungs

arodbiedrību

loceklis

Filis SIGALA kundze

arodbiedrību

aizstājējs

Charlotta KRAFFT kundze

Apvienotā Karaliste

valdību

loceklis

Wendy VIOLENTANO kundze

valdību

aizstājējs

Ian CHAPMAN kungs

darba devējus

loceklis

Martin MORTON kungs

darba devējus

aizstājējs

Guy BAILEY kungs

arodbiedrību

loceklis

Alan MANNING kungs

arodbiedrību

aizstājējs

Joe FEARNEHOUGH kungs

---

Eiropas Komisija

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 217/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 217/34

---

Euro maiņas kurss (1)

2011. gada 22. jūlijs

2011/C 217/09

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4391 |
| JPY | Japānas jena | 112,83 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4536 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88270 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,0787 |
| CHF | Šveices franks | 1,1789 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,7675 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,408 |
| HUF | Ungārijas forints | 266,65 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7093 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9815 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2305 |
| TRY | Turcijas lira | 2,4180 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3234 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3658 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,2132 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6625 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7386 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 513,63 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,7345 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,2777 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4620 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 271,33 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2756 |
| PHP | Filipīnu peso | 60,920 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,8970 |
| THB | Taizemes bāts | 42,900 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2357 |
| MXN | Meksikas peso | 16,7058 |
| INR | Indijas rūpija | 63,8240 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4391

JPY

Japānas jena

112,83

DKK

Dānijas krona

7,4536

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88270

SEK

Zviedrijas krona

9,0787

CHF

Šveices franks

1,1789

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,7675

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,408

HUF

Ungārijas forints

266,65

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7093

PLN

Polijas zlots

3,9815

RON

Rumānijas leja

4,2305

TRY

Turcijas lira

2,4180

AUD

Austrālijas dolārs

1,3234

CAD

Kanādas dolārs

1,3658

HKD

Hongkongas dolārs

11,2132

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6625

SGD

Singapūras dolārs

1,7386

KRW

Dienvidkorejas vona

1 513,63

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,7345

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,2777

HRK

Horvātijas kuna

7,4620

IDR

Indonēzijas rūpija

12 271,33

MYR

Malaizijas ringits

4,2756

PHP

Filipīnu peso

60,920

RUB

Krievijas rublis

39,8970

THB

Taizemes bāts

42,900

BRL

Brazīlijas reāls

2,2357

MXN

Meksikas peso

16,7058

INR

Indijas rūpija

63,8240

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 217/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 217/35

---

Paziņojums par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam

2011/C 217/10

Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (1) spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes piespiešanas mehānismu importam, Eiropas Komisija (“Komisija”) atbilstīgi 11. panta 2. punktam Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (2) (“pamatregula”), saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu.

1.   Pārskatīšanas pieprasījums

Pieprasījumu 2011. gada 26. aprīlī iesniedza šādi ražotāji (“pieprasījuma iesniedzēji”): Interkov spol.s.r.o, IML Industria Meccanica Lombardia S.r.l. un Niko Metallurgical company d.d. Zelezniki, kas ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk kā 50 %, no kopējās piespiešanas mehānismu produkcijas Savienībā.

2.   Ražojums

Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismi, kurus lieto lapu un citu dokumentu arhivēšanai iešuvējos vai mapēs (“attiecīgais ražojums”) un kurus šobrīd klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00 (TARIC kods 8305100050).

3.   Spēkā esošie pasākumi

Pašlaik ir spēkā galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1136/2006 (3).

4.   Pārskatīšanas pamatojums

Pieprasījuma pamatā ir apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

Ņemot vērā pamatregulas 2. panta 7. punktu, pieprasījuma iesniedzēji ražotājiem eksportētājiem no Ķīnas Tautas Republikas noteica normālo vērtību, pamatojoties cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas Eiropas Savienībā par līdzīgu ražojumu. Apgalvojums par dempinga iespējamu turpināšanos ir balstīts uz normālās vērtības, kā noteikts iepriekšējos teikumos, salīdzinājumu ar attiecīgā ražojuma eksporta cenām, kad to pārdod eksportam uz Savienību.

Uz šā pamata aprēķinātā dempinga starpība ir ievērojama.

Pieprasījuma iesniedzēji ir snieguši pierādījumus par to, ka attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas Tautas Republikas aizvien ir būtisks absolūtā izteiksmē un tirgus daļas izteiksmē.

Pieprasījuma iesniedzēji arī apgalvo, ka dempings, kas rada kaitējumu, iespējams, var atkārtoties. Šajā ziņā pieprasījuma iesniedzēji sniedz pierādījumus par to, ka gadījumā, ja pasākumi zaudēs spēku, pašreizējais attiecīgā ražojuma importa apjoms, iespējams, palielināsies tāpēc, ka attiecīgajā valstī ir neizmantota jauda.

Turklāt tiek apgalvots, ka situācija Savienības ražošanas nozarē ir tāda, ka, ja pasākumus atceltu, turpmāk būtiski palielinoties importam par dempinga cenām no attiecīgās valsts, atkārtoti tiktu nodarīts kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

5.   Procedūra

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu, Komisija atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam sāk pārskatīšanu.

5.1.   
  Iespējamā dempinga un kaitējuma noteikšanas procedūra

Izmeklēšanā noteiks, vai pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga turpināšanos un kaitējuma atkārtošanos.

a)   Atlase

Ņemot vērā šajā procedūrā iesaistīto personu lielo skaitu, Komisija var pieņemt lēmumu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu veikt atlasi.

i)   Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju/ražotāju atlase

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi eksportētāji/ražotāji vai pārstāvji, kuri rīkojas to vārdā, ar šo tiek aicināti pieteikties Komisijā šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta i) punktā noteiktajā termiņā 7. punktā norādītajos veidos un sniegt šādu informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem:

| — | nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona, |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona,

| — | eksportam uz Savienību no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms vienībās katrai no 27 dalībvalstīm (4) atsevišķi un visām kopā, |
| --- | --- |

—

eksportam uz Savienību no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms vienībās katrai no 27 dalībvalstīm (4) atsevišķi un visām kopā,

| — | laika posmā no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam vietējā tirgū pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms vienībās, |
| --- | --- |

—

laika posmā no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam vietējā tirgū pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms vienībās,

| — | uz citām trešām valstīm laika posmā no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms vienībās, |
| --- | --- |

—

uz citām trešām valstīm laika posmā no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms vienībās,

| — | precīzs to darbību apraksts, ko uzņēmums veic visā pasaulē saistībā ar attiecīgo ražojumu, |
| --- | --- |

—

precīzs to darbību apraksts, ko uzņēmums veic visā pasaulē saistībā ar attiecīgo ražojumu,

| — | visu to saistīto uzņēmumu (5) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgum), |
| --- | --- |

—

visu to saistīto uzņēmumu (5) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgum),

| — | visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi. |
| --- | --- |

—

visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi.

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē. Ja uzņēmums tiks izraudzīts iekļaušanai izlasē, tam būs jāatbild uz anketas jautājumiem un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uz vietas. Ja uzņēmums norāda, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiks uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Nesadarbošanās sekas ir izklāstītas šā paziņojuma 8. punktā.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu eksportētāju/ražotāju atlasei, tā arī sazināsies ar Ķīnas Tautas Republikas iestādēm un visām zināmajām eksportētāju/ražotāju apvienībām.

ii)   Importētāju atlase

Lai Komisija varētu lemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visi importētāji vai to pārstāvji, kuri rīkojas to vārdā, tiek aicināti šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta i) punktā noteiktajā termiņā un 7. punktā norādītajos veidos pieteikties Komisijā un sniegt šādu informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem:

| — | nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona, |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona,

| — | precīzs to darbību apraksts, ko uzņēmums veic saistībā ar attiecīgo ražojumu, |
| --- | --- |

—

precīzs to darbību apraksts, ko uzņēmums veic saistībā ar attiecīgo ražojumu,

| — | importam un tālākpārdošanai Savienības tirgū laika posmā no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam pārdotā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes attiecīgā importētā ražojuma apjoms vienībās un vērtība EUR, |
| --- | --- |

—

importam un tālākpārdošanai Savienības tirgū laika posmā no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam pārdotā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes attiecīgā importētā ražojuma apjoms vienībās un vērtība EUR,

| — | visu to saistīto uzņēmumu (6) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma izgatavošanā un/vai pārdošanā, |
| --- | --- |

—

visu to saistīto uzņēmumu (6) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma izgatavošanā un/vai pārdošanā,

| — | visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi. |
| --- | --- |

—

visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi.

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē. Ja uzņēmums tiks izraudzīts iekļaušanai izlasē, tam būs jāatbild uz anketas jautājumiem un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uz vietas. Ja uzņēmums norāda, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiks uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Nesadarbošanās sekas ir izklāstītas šā paziņojuma 8. punktā.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu importētāju izlases izveidošanai, tā arī sazināsies ar visām zināmajām importētāju apvienībām.

iii)   Savienības ražotāju atlase

Komisija ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Sīkāka informācija atrodama dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām. Ar šo ieinteresētās personas tiek aicinātas iepazīties ar šiem dokumentiem (šim nolūkam tām jāsazinās ar Komisiju; kontaktinformācija ir norādīta šā punkta 7. daļā) un 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī izteikt piezīmes par šīs izvēles piemērotību.

Komisija informēs visus zināmos Savienības ražotājus un ražotāju apvienības par to, kuri uzņēmumi iekļauti izlasē.

iv)   Galīgā atlase

Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas iesniegt būtisku informāciju par izlases veidošanu, tas jāizdara šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta ii) punktā noteiktajā termiņā.

Komisija ir iecerējusi veikt galīgo atlasi pēc apspriešanās ar attiecīgajām personām, kuras paudušas gatavību tikt iekļautām izlasē.

Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem jāatbild uz anketas jautājumiem šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta iii) punktā noteiktajā termiņā un jāsadarbojas izmeklēšanā.

Ja sadarbība nav pietiekama, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 4. punktu un 18. pantu var sagatavot konstatējumus, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Kā paskaidrots šā paziņojuma 8. punktā, konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajai personai var būt nelabvēlīgāks.

b)   Anketas

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas atlasītajiem Savienības ražošanas uzņēmumiem un visām zināmajām ražotāju apvienībām Savienībā, izlasē iekļautajiem eksportētājiem/ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā un visām zināmajām eksportētāju/ražotāju apvienībām, izlasē iekļautajiem importētājiem, visām zināmajām importētāju apvienībām, kā arī attiecīgās valsts iestādēm.

c)   Informācijas vākšana un uzklausīšanas organizēšana

Ar šo visas ieinteresētās personas ir aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju, kas nav iekļauta atbildēs uz anketas jautājumiem, un sniegt apstiprinošus pierādījumus. Šī informācija un pierādījumi, ar ko tā pamatota, Komisijā jāsaņem 6. punkta a) apakšpunkta ii) punktā noteiktajā termiņā.

Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. Šāds pieprasījums jāiesniedz šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta iii) punktā noteiktajā termiņā.

d)   Normālās vērtības noteikšanas pamats

Iepriekšējā izmeklēšanā cenas, kas faktiski samaksātās vai maksājamās Savienībā, tika izmantotas, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Komisija ir iecerējusi sazināties ar ražotājiem citās trešās valstīs, kurās ir tirgus ekonomika, tādas kā Indija, Irāna un Taizeme, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Ja sadarbība nebūs pietiekama, šim nolūkam Komisija plāno izmantot cenas, kas faktiski samaksātas vai maksājamas Savienībā. Ar šo ieinteresētās personas tiek aicinātas izteikt piezīmes par šāda normālās vērtības noteikšanas pamata atbilstību, ievērojot 6. punkta c) apakšpunktā noteikto termiņu.

5.2.   
  Savienības interešu novērtēšanas procedūra

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu un tad, ja apstiprināsies dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamība, tiks noteikts, vai antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm. Tālab Komisija var nosūtīt anketas zināmajiem Savienības ražošanas nozares uzņēmumiem, importētājiem, to pārstāvju apvienībām, reprezentatīvajiem lietotājiem un reprezentatīvajām patērētāju organizācijām. Ja šādas personas, tostarp tās, kuras nav zināmas Komisijai, pierāda, ka pastāv objektīva saikne starp to darbību un attiecīgo ražojumu, tās šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) punktā noteiktajā vispārējā termiņā var pieteikties Komisijā un sniegt informāciju. Personas, kuras rīkojušās saskaņā ar iepriekšējo teikumu, šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta iii) punktā noteiktajā termiņā var pieprasīt, lai tās uzklausa, norādot konkrētos iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. Jānorāda, ka visa atbilstīgi pamatregulas 21. pantam sniegtā informācija tiks ņemta vērā tikai tad, ja iesniedzot tā būs pamatota ar faktiem.

6.   Termiņi

a)   Vispārēji termiņi

i)   Termiņš, kurā ieinteresētajām personām jāpieprasa anketa

Visām tām ieinteresētajām personām, kas nesadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti pasākumi, uz kuriem attiecas pašreizējā pārskatīšana, pēc iespējas drīz, taču ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jāpieprasa anketa vai cita pieprasījuma veidlapa.

ii)   Termiņš, kurā ieinteresētajām personām jāpiesakās, jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem un visa pārējā informācija

Lai izmeklēšanā ņemtu vērā sniegto informāciju, visām ieinteresētajām personām 37 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi, jāpiesakās Komisijā, jādara zināms savs viedoklis un jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem vai jebkura cita informācija. Jāievēro, ka personas var izmantot lielāko daļu pamatregulā noteikto procesuālo tiesību tikai tad, ja tās ir pieteikušās iepriekš minētajā termiņā.

Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta iii) punktā noteiktajā termiņā.

iii)   Uzklausīšana

Turklāt visas ieinteresētās personas šajā pašā 37 dienu termiņā var pieprasīt, lai Komisija tās uzklausa.

b)   Īpašs termiņš attiecībā uz atlasi

| i) | Šā paziņojuma 5.1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) daļā norādītajai informācija jāsaņem Komisijā 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ņemot vērā to, ka Komisija ir iecerējusi apspriesties par galīgo atlasi ar attiecīgajām personām, kuras paudušas vēlmi tikt iekļautām izlasē, 21 dienas laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

i)

Šā paziņojuma 5.1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) daļā norādītajai informācija jāsaņem Komisijā 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ņemot vērā to, ka Komisija ir iecerējusi apspriesties par galīgo atlasi ar attiecīgajām personām, kuras paudušas vēlmi tikt iekļautām izlasē, 21 dienas laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| ii) | Pārējā informācija, kas ir būtiska, lai veiktu 5.1. punkta a) apakšpunkta iv) daļā minēto atlasi, Komisijai jāsaņem 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

ii)

Pārējā informācija, kas ir būtiska, lai veiktu 5.1. punkta a) apakšpunkta iv) daļā minēto atlasi, Komisijai jāsaņem 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| iii) | Izlasē iekļauto personu atbildes uz anketas jautājumiem Komisijai jāsaņem 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par šo personu iekļaušanu izlasē, ja vien nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

iii)

Izlasē iekļauto personu atbildes uz anketas jautājumiem Komisijai jāsaņem 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par šo personu iekļaušanu izlasē, ja vien nav noteikts citādi.

c)   Īpašs termiņš attiecībā uz normālās vērtības noteikšanas pamatu

Izmeklēšanā iesaistītās personas var vēlēties sniegt piezīmes par Indijas, Irānas vai Taizemes, vai citas tirgus ekonomikas valsts atbilstību normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku vai, ja šo trešo valstu sadarbība nebūs pietiekama, vai par to, vai alternatīvi varētu izmantot cenas, kas faktiski samaksātas vai maksājamas Savienībā, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Šīs piezīmes Komisijai jāsaņem 10 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

7.   Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai un aizpildītu anketu un sarakstes nosūtīšanai

Visi ieinteresēto personu rakstiski iesniegtie dokumenti, tostarp šajā paziņojumā prasītā informācija, aizpildītās anketas un sarakste, attiecībā uz kuru lūgts saglabāt konfidencialitāti, ir ar norādi “Limited” (7).

Ieinteresētajām personām, kuras sniedz informāciju ar norādi “Limited”, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu jāsagatavo nekonfidenciāls šīs informācijas kopsavilkums ar norādi “For inspection by interested parties”. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību. Ja ieinteresētā persona, kas iesniedz konfidenciālu informāciju, nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā veidā un kvalitātē, šādu informāciju var neņemt vērā.

Šajā izmeklēšanā Komisija izmantos elektronisku dokumentu vadības sistēmu. Ieinteresētajām personām visi iesniegumi un pieprasījumi jāiesniedz elektroniskā formātā (nekonfidenciāli iesniegumi, izmantojot e-pastu, konfidenciāli – ierakstīti CD-R/DVD diskā), un uz tiem jābūt norādītam ieinteresētās personas vārdam, adresei, e-pasta adresei, telefona un faksa numuram. Tomēr pilnvarojumi un parakstīti apliecinājumus, kurus pievieno aizpildītai anketai, vai to jaunas versijas iesniedz papīra formātā, t. i., pa pastu vai nodod tieši rokās turpmāk minētajā adresē. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu gadījumos, kas ieinteresētā persona tās iesniegumus un pieprasījumus nevar iesniegt elektroniski, par to nekavējoties jāziņo Komisijai. Sīkāku informāciju par saraksti ar Komisiju ieinteresētās personas var iegūt, apmeklējot Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence/

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22963307 |
| E-pasts: trade-lever-arch-dumping@ec.europa.eu; trade-lever-arch-injury@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22963307

E-pasts: trade-lever-arch-dumping@ec.europa.eu; trade-lever-arch-injury@ec.europa.eu

8.   Nesadarbošanās

Gadījumos, kad ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai arī ievērojami kavē izmeklēšanu, apstiprinošus vai negatīvus konstatējumus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var sagatavot, balstoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepareizu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmanto pieejamos faktus. Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tādēļ tiek izmantoti pieejamie fakti, šai personai rezultāts var būt nelabvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

9.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 5. punktam pabeigs 15 mēnešu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

10.   Iespēja pieprasīt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu

Šī pārskatīšana termiņa beigās ir sākta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, tāpēc tās konstatējumu rezultātā netiks grozīti pašreizējie pasākumi, bet atbilstīgi pamatregulas 11. panta 6. punktam tie tiks atcelti vai turpināti.

Ja kāda šajā procedūrā iesaistītā persona uzskata, ka ir pamats pārskatīt pasākumu apmēru tā, lai nodrošinātu iespēju to grozīt (t. i., palielināt vai samazināt), šī persona var pieprasīt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.

Personas, kuras vēlas pieprasīt pārskatīšanu, kas tiktu veikta neatkarīgi no šajā paziņojumā minētās pārskatīšanas termiņa beigās, var sazināties ar Komisiju, izmantojot iepriekš norādīto adresi.

11.   Personas datu apstrāde

Jāņem vērā, ka šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (8) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti.

12.   Uzklausīšanas amatpersona

Turklāt tiek norādīts, ka tad, ja ieinteresētās personas uzskata, ka tām radušās grūtības īstenot savas tiesības uz aizstāvību, tās var pieprasīt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iejaukšanos. Šī amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas dienestiem, vajadzības gadījumā piedāvājot mediāciju procedūras jautājumos, kas skar šo personu interešu aizstāvību šajā procedūrā, īpaši jautājumos par piekļuvi lietai, konfidencialitāti, termiņu pagarināšanu un viedokļu rakstisku un/vai mutisku iesniegšanu. Papildu informāciju un kontaktinformāciju ieinteresētās personas var skatīt uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  OV C 5, 8.1.2011., 11. lpp.

(2)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(3)  OV L 205, 27.7.2006., 1. lpp.

(4)  Eiropas Savienības 27 dalībvalstis ir Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Igaunija, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija.

(5)  Lai noskaidrotu jēdzienu “saistītie uzņēmumi”, skatīt 143. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

(6)  Skat. 5. atsauci.

(7)  Dokumentu ar norādi “Limited” uzskata par konfidenciālu saskaņā ar 19. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.) un 6. pantu PTO Nolīgumā par 1994. gada VVTT VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums). Tas ir aizsargāts atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

(8)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---