# Euroopa Liidu C 210/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.210.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 210 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide16. juuli 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.210.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 210

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide16. juuli 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2011/C 210/01 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Leedu 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta | 1 |
| 2011/C 210/02 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Luksemburgi 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta | 5 |
| 2011/C 210/03 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Austria 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta | 8 |
| 2011/C 210/04 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Küprose 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta | 12 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 210/05 | Komisjoni arvamus, 15. juuli 2011, Slovakkias asuva Bohunice V-1 tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 | 16 |
| 2011/C 210/06 | Komisjoni arvamus, 15. juuli 2011, Euroopa Keskpanga määrust (EÜ) nr 25/2009 (rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2008/32)) muutva määruse eelnõu kohta | 18 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2011/C 210/01

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Leedu 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta

1

2011/C 210/02

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Luksemburgi 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

5

2011/C 210/03

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Austria 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

8

2011/C 210/04

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Küprose 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

12

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 210/05

Komisjoni arvamus, 15. juuli 2011, Slovakkias asuva Bohunice V-1 tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

16

2011/C 210/06

Komisjoni arvamus, 15. juuli 2011, Euroopa Keskpanga määrust (EÜ) nr 25/2009 (rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2008/32)) muutva määruse eelnõu kohta

18

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 210/07 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 20 |
| 2011/C 210/08 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6247 – KKR/Versatel) (
  2
  ) | 23 |
| 2011/C 210/09 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6277 – Access Industries/Warner Music Group) (
  2
  ) | 23 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2011/C 210/07

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

20

2011/C 210/08

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6247 – KKR/Versatel) (
  2
  )

2

23

2011/C 210/09

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6277 – Access Industries/Warner Music Group) (
  2
  )

2

23

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 210/10 | Euro vahetuskurss | 24 |
| 2011/C 210/11 | Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 22. märtsi 2011. aasta kohtumisel esitatud arvamus otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit COMP/39.168 – PO/Metallpudukaubad: Kinnised – Raportöör: Hispaania | 25 |
| 2011/C 210/12 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 31. märts 2011, millega muudetakse 19. septembri 2007. aasta otsust K(2007) 4257 (lõplik) EÜ asutamislepingu artikli 81 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 101) kohase menetluse kohta (Juhtum COMP/39.168 – PO/Metallpudukaubad: kinnised) (teatavaks tehtud numbri K(2011) 2070 all) | 26 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2011/C 210/13 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 28 |
| 2011/C 210/14 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1; ELT C 134, 31.5.2008, lk 16; ELT C 177, 12.7.2008, lk 9; ELT C 200, 6.8.2008, lk 10; ELT C 331, 31.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10; ELT C 64, 19.3.2009, lk 20; ELT C 99, 30.4.2009, lk 7; ELT C 229, 23.9.2009, lk 28; ELT C 263, 5.11.2009, lk 22; ELT C 298, 8.12.2009, lk 17; ELT C 74, 24.3.2010, lk 13; ELT C 326, 3.12.2010, lk 17; ELT C 355, 29.12.2010, lk 34; ELT C 22, 22.1.2011, lk 22; ELT C 37, 5.2.2011, lk 12; ELT C 149, 20.5.2011, lk 8; ELT C 190, 30.6.2011, lk 17; ELT C 203, 9.7.2011, lk 14) | 30 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2011/C 210/10

Euro vahetuskurss

24

2011/C 210/11

Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 22. märtsi 2011. aasta kohtumisel esitatud arvamus otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit COMP/39.168 – PO/Metallpudukaubad: Kinnised – Raportöör: Hispaania

25

2011/C 210/12

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 31. märts 2011, millega muudetakse 19. septembri 2007. aasta otsust K(2007) 4257 (lõplik) EÜ asutamislepingu artikli 81 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 101) kohase menetluse kohta (Juhtum COMP/39.168 – PO/Metallpudukaubad: kinnised) (teatavaks tehtud numbri K(2011) 2070 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 2070 all)

26

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2011/C 210/13

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

28

2011/C 210/14

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1; ELT C 134, 31.5.2008, lk 16; ELT C 177, 12.7.2008, lk 9; ELT C 200, 6.8.2008, lk 10; ELT C 331, 31.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10; ELT C 64, 19.3.2009, lk 20; ELT C 99, 30.4.2009, lk 7; ELT C 229, 23.9.2009, lk 28; ELT C 263, 5.11.2009, lk 22; ELT C 298, 8.12.2009, lk 17; ELT C 74, 24.3.2010, lk 13; ELT C 326, 3.12.2010, lk 17; ELT C 355, 29.12.2010, lk 34; ELT C 22, 22.1.2011, lk 22; ELT C 37, 5.2.2011, lk 12; ELT C 149, 20.5.2011, lk 8; ELT C 190, 30.6.2011, lk 17; ELT C 203, 9.7.2011, lk 14)

30

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 210/15 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6306 – 3i Group/Action Holding) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  2
  ) | 31 |
| 2011/C 210/16 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6298 – Schneider Electric/Telvent) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  2
  ) | 32 |
| 2011/C 210/17 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6322 – Carlyle/RAC) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  2
  ) | 33 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 210/15

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6306 – 3i Group/Action Holding) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  2
  )

2

31

2011/C 210/16

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6298 – Schneider Electric/Telvent) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  2
  )

2

32

2011/C 210/17

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6322 – Carlyle/RAC) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  2
  )

2

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid |
| | (2)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid

1

(2)   EMPs kohaldatav tekst

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Leedu 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta

2011/C 210/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Leedu esitas 28. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati lähenemisprogrammi ja reformikava üheaegselt. |
| --- | --- |

(6)

Leedu esitas 28. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati lähenemisprogrammi ja reformikava üheaegselt.

| (7) | Leedu majandus on taastumas raskest majanduskriisist, mille jooksul SKP tõmbus varasema tipptasemega võrreldes 17 % kokku ja jõudis madalseisu, kuna sisenõudluse kokkukukkumist võimendas maailmamajanduse langus. Tööturg reageeris kriisile kiiresti ja tööpuudus, mis 2008. aasta alguses oli vaid 4,2 %, tõusis rekordiliselt kõrgele, saavutades 2010. aasta keskel oma 18,3 % tipptaseme. Majanduse stabiliseerimisele aitas kaasa otsustavus jääda kindlaks valuutakomitee süsteemile, mida toetasid eelarve märkimisväärne konsolideerimine koos erasektori palkade kohandamisega ja finantssüsteemi stabiilsuse suurendamisele suunatud meetmed. Maailmamajanduse elavnedes sai majandus kasu konkurentsivõime taastumisest, mille tulemusel hakkas 2010. aastal eksport taas tõusma ja majandus kasvama. 2011. aastal on majanduse elavnemine hoogu juurde saamas, sest sisenõudlus suureneb. Samas, kuigi tööpuudus hakkab oodatavalt kiires tempos langema, jääb see siiski kahekohaliseks. |
| --- | --- |

(7)

Leedu majandus on taastumas raskest majanduskriisist, mille jooksul SKP tõmbus varasema tipptasemega võrreldes 17 % kokku ja jõudis madalseisu, kuna sisenõudluse kokkukukkumist võimendas maailmamajanduse langus. Tööturg reageeris kriisile kiiresti ja tööpuudus, mis 2008. aasta alguses oli vaid 4,2 %, tõusis rekordiliselt kõrgele, saavutades 2010. aasta keskel oma 18,3 % tipptaseme. Majanduse stabiliseerimisele aitas kaasa otsustavus jääda kindlaks valuutakomitee süsteemile, mida toetasid eelarve märkimisväärne konsolideerimine koos erasektori palkade kohandamisega ja finantssüsteemi stabiilsuse suurendamisele suunatud meetmed. Maailmamajanduse elavnedes sai majandus kasu konkurentsivõime taastumisest, mille tulemusel hakkas 2010. aastal eksport taas tõusma ja majandus kasvama. 2011. aastal on majanduse elavnemine hoogu juurde saamas, sest sisenõudlus suureneb. Samas, kuigi tööpuudus hakkab oodatavalt kiires tempos langema, jääb see siiski kahekohaliseks.

| (8) | Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et 2011. aasta lähenemisprogrammi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, ehkki majanduskasv ja inflatsioon võivad osutuda prognoositust kõrgemaks. Kuigi selles on aluseks võetud mõnevõrra optimistlikud 2011. aasta majanduskasvu eeldused, on see komisjoni viimase 2012. aasta prognoosiga üldjoontes kooskõlas. Lähenemisprogrammi kohaselt kavatsetakse viia puudujääk allapoole 3 % kontrollväärtust 2012. aastaks, mis on ka nõukogu kehtestatud tähtaeg, ent programmis ei ole 2012. aastaks selle saavutamiseks ette nähtud piisavaid meetmeid. Majanduse hetkeolukorra kiirenev paranemine võib tuua kaasa lähenemisprogrammis kavandatust paremad eelarvetulemused 2011. aastal. Kui 2011. aasta lõpus aeguvaid ajutisi konsolideerimismeetmeid ei uuendata ja kui neid ei täiendata mahukate püsimeetmetega, siis on siiski oht, et lähenemisprogrammis 2012. aastaks ette nähtud eelarve-eesmärke ei saavutata vaatamata makromajanduse paranevatele väljavaadetele. Eelarve keskmine aastane konsolideerimine ajavahemikul 2010–2012 jääb oluliselt alla nõukogu poolt 16. veebruaril 2010 vastuvõetud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovitatud 2,25 %-le SKPst. Kuna majanduskasv ja maksutulu on oluliselt suuremad kui eeldati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovituse andmise ajal, peaks eelarvepositsiooni nõutav tugevdamine võimaldama vähendada puudujääki ja liikuda keskpika perioodi eesmärgi suunas kiiremas tempos. Keskpika perioodi eesmärgi saavutamist, milleks on struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst, lähenemisprogrammi perioodi jooksul ette ei nähta. |
| --- | --- |

(8)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et 2011. aasta lähenemisprogrammi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, ehkki majanduskasv ja inflatsioon võivad osutuda prognoositust kõrgemaks. Kuigi selles on aluseks võetud mõnevõrra optimistlikud 2011. aasta majanduskasvu eeldused, on see komisjoni viimase 2012. aasta prognoosiga üldjoontes kooskõlas. Lähenemisprogrammi kohaselt kavatsetakse viia puudujääk allapoole 3 % kontrollväärtust 2012. aastaks, mis on ka nõukogu kehtestatud tähtaeg, ent programmis ei ole 2012. aastaks selle saavutamiseks ette nähtud piisavaid meetmeid. Majanduse hetkeolukorra kiirenev paranemine võib tuua kaasa lähenemisprogrammis kavandatust paremad eelarvetulemused 2011. aastal. Kui 2011. aasta lõpus aeguvaid ajutisi konsolideerimismeetmeid ei uuendata ja kui neid ei täiendata mahukate püsimeetmetega, siis on siiski oht, et lähenemisprogrammis 2012. aastaks ette nähtud eelarve-eesmärke ei saavutata vaatamata makromajanduse paranevatele väljavaadetele. Eelarve keskmine aastane konsolideerimine ajavahemikul 2010–2012 jääb oluliselt alla nõukogu poolt 16. veebruaril 2010 vastuvõetud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovitatud 2,25 %-le SKPst. Kuna majanduskasv ja maksutulu on oluliselt suuremad kui eeldati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovituse andmise ajal, peaks eelarvepositsiooni nõutav tugevdamine võimaldama vähendada puudujääki ja liikuda keskpika perioodi eesmärgi suunas kiiremas tempos. Keskpika perioodi eesmärgi saavutamist, milleks on struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst, lähenemisprogrammi perioodi jooksul ette ei nähta.

| (9) | Pidades silmas mahukat kohandamist, mis on nõutav ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames 2012. aastaks seatud eesmärgi saavutamiseks ja keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumiseks, samuti vajadust kindlustada vajalik kaasrahastamine, et koondada ELi struktuurifondide vahendite kasutamine perioodi algusjärku ja suurendada tootlikke investeeringuid majandusse, on lahendamist vajavaks probleemiks täiendavate konsolideerimismeetmete kindlaksmääramine. Avaliku sektori tõhususe parandamine võiks luua täiendava tegutsemisruumi kulude kohandamiseks ilma et avalike teenuste kvaliteet halveneks. Täiendavate reformideta kasvavad elanikkonna vananemisega seotud kulud paari järgmise aastakümne jooksul ELi keskmisest kiiremini. 2010. aasta juunis kiitis valitsus heaks sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemi ulatusliku reformi üldise visandi. Ettepanek hõlmas pensioniea märkimisväärset tõusu, muutusi pensionide arvutamise viisis ja riiklike pensionite integreerimist sotsiaalkindlustuse üldskeemi. Kõnealuste ettepanekute kõigi aspektide heakskiitmine ja edukas rakendamine on eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohast kriitilise tähtsusega ja võiksid aidata suurendada tööjõu pakkumist, andes vanemaealistele töötajatele tööturul osalemiseks tugevama motivatsiooni, tagades samal ajal pensionite piisavuse. Lisaks on eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks vaja tugevamat eelarveraamistikku. Eelkõige ei välditud eelarveraamistikuga kriisi eel kulueesmärkide korduvat mahukat muutmist ega erakorralistest tuludest rahastatavat kulude protsüklilist kasvu. Buumiga seonduvatest tuludest rahastatud kulude ülemäärane kasv põhjustas kriisi ajal esile kerkinud suured eelarve tasakaalunihked. Samuti andsid need panuse majanduse ülekuumenemisse. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured. |
| --- | --- |

(9)

Pidades silmas mahukat kohandamist, mis on nõutav ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames 2012. aastaks seatud eesmärgi saavutamiseks ja keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumiseks, samuti vajadust kindlustada vajalik kaasrahastamine, et koondada ELi struktuurifondide vahendite kasutamine perioodi algusjärku ja suurendada tootlikke investeeringuid majandusse, on lahendamist vajavaks probleemiks täiendavate konsolideerimismeetmete kindlaksmääramine. Avaliku sektori tõhususe parandamine võiks luua täiendava tegutsemisruumi kulude kohandamiseks ilma et avalike teenuste kvaliteet halveneks. Täiendavate reformideta kasvavad elanikkonna vananemisega seotud kulud paari järgmise aastakümne jooksul ELi keskmisest kiiremini. 2010. aasta juunis kiitis valitsus heaks sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemi ulatusliku reformi üldise visandi. Ettepanek hõlmas pensioniea märkimisväärset tõusu, muutusi pensionide arvutamise viisis ja riiklike pensionite integreerimist sotsiaalkindlustuse üldskeemi. Kõnealuste ettepanekute kõigi aspektide heakskiitmine ja edukas rakendamine on eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohast kriitilise tähtsusega ja võiksid aidata suurendada tööjõu pakkumist, andes vanemaealistele töötajatele tööturul osalemiseks tugevama motivatsiooni, tagades samal ajal pensionite piisavuse. Lisaks on eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks vaja tugevamat eelarveraamistikku. Eelkõige ei välditud eelarveraamistikuga kriisi eel kulueesmärkide korduvat mahukat muutmist ega erakorralistest tuludest rahastatavat kulude protsüklilist kasvu. Buumiga seonduvatest tuludest rahastatud kulude ülemäärane kasv põhjustas kriisi ajal esile kerkinud suured eelarve tasakaalunihked. Samuti andsid need panuse majanduse ülekuumenemisse. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured.

| (10) | Leedu töötuse määr on üks ELi kõrgemaid. Kiiret lahendamist vajavaks probleemiks on tagada, et see kiire kasv ei muutuks struktuurseks. Väga ranged tööõigusalased eeskirjad ja tegurid sotsiaalabisüstemis, mis motiveerivad mitte töötama, kahjustavad tööturu toimimist. Seetõttu on vaja muuta tööseadustikku ja sellega seotud muid õigusakte, eelkõige seadust rahalise sotsiaalabi kohta. Kui lisada sellele piisavalt rahastatav aktiivne tööturupoliitika, aitaksid neis valdkondades võetud meetmed kahandada suure tööpuuduse struktuurseks muutumise ohtu ja vähendada ulatuslikku varimajandust. |
| --- | --- |

(10)

Leedu töötuse määr on üks ELi kõrgemaid. Kiiret lahendamist vajavaks probleemiks on tagada, et see kiire kasv ei muutuks struktuurseks. Väga ranged tööõigusalased eeskirjad ja tegurid sotsiaalabisüstemis, mis motiveerivad mitte töötama, kahjustavad tööturu toimimist. Seetõttu on vaja muuta tööseadustikku ja sellega seotud muid õigusakte, eelkõige seadust rahalise sotsiaalabi kohta. Kui lisada sellele piisavalt rahastatav aktiivne tööturupoliitika, aitaksid neis valdkondades võetud meetmed kahandada suure tööpuuduse struktuurseks muutumise ohtu ja vähendada ulatuslikku varimajandust.

| (11) | Leedus annavad riigi omandis olevad ettevõtted umbes 18 % SKPst. Need ettevõtted kalduvad olema ebatõhusad ja ebarahuldava kasumlikkusega. Riigi omandis olevate ettevõtete edukas reformimine suurendaks ka konkurentsi ja parandaks ettevõtluskeskkonda. 2010. aastal alustas Leedu viie olulise sektori reformimist. Reformi raames kehtestati riigi omandis olevatele ettevõtetele läbipaistvussuunised, mis andis aluse valitsemissektori aruandekohustusele. Valitsuse 2010. aasta detsembri resolutsiooniga tõhususe parandamise kohta nähti reformi jaoks ette täiendav usaldusväärne raamistik. Ometi on tegemist üksnes raamistike ja suunistega ning resolutsioonis puuduvad mitmed algselt kavandatud võtmetähtsusega meetmed, mis oleksid taganud järelevalve- ja omandifunktsioonide lahususe. |
| --- | --- |

(11)

Leedus annavad riigi omandis olevad ettevõtted umbes 18 % SKPst. Need ettevõtted kalduvad olema ebatõhusad ja ebarahuldava kasumlikkusega. Riigi omandis olevate ettevõtete edukas reformimine suurendaks ka konkurentsi ja parandaks ettevõtluskeskkonda. 2010. aastal alustas Leedu viie olulise sektori reformimist. Reformi raames kehtestati riigi omandis olevatele ettevõtetele läbipaistvussuunised, mis andis aluse valitsemissektori aruandekohustusele. Valitsuse 2010. aasta detsembri resolutsiooniga tõhususe parandamise kohta nähti reformi jaoks ette täiendav usaldusväärne raamistik. Ometi on tegemist üksnes raamistike ja suunistega ning resolutsioonis puuduvad mitmed algselt kavandatud võtmetähtsusega meetmed, mis oleksid taganud järelevalve- ja omandifunktsioonide lahususe.

| (12) | Leedu majanduse energiamahukus on üks ELi kõrgemaid. See on suures osas seotud eluruumide küttega, kusjuures põhiosa probleemist tuleneb halvasti hooldatud kortermajadest. Vaatamata sellele, et juba 2004. aastal võeti vastu strateegia selle probleemiga tegelemiseks, on seni tehtud vähe investeeringuid. Lisaks on autoomanike arv kiiresti kasvanud, samal ajal kui energia- ja transpordimaksudest saadava tulu suhe SKPsse ja tööjõumaksudesse on vähenenud (märkimisväärselt üle ELi keskmise). Madalate energiamaksude, sealhulgas transpordivahendite registreerimis- ja omandimaksude küsimuse lahendamine toetaks eelarve konsolideerimist lühiajaliselt, motiveerides samal ajal ka energiat tõhusamalt kasutama. |
| --- | --- |

(12)

Leedu majanduse energiamahukus on üks ELi kõrgemaid. See on suures osas seotud eluruumide küttega, kusjuures põhiosa probleemist tuleneb halvasti hooldatud kortermajadest. Vaatamata sellele, et juba 2004. aastal võeti vastu strateegia selle probleemiga tegelemiseks, on seni tehtud vähe investeeringuid. Lisaks on autoomanike arv kiiresti kasvanud, samal ajal kui energia- ja transpordimaksudest saadava tulu suhe SKPsse ja tööjõumaksudesse on vähenenud (märkimisväärselt üle ELi keskmise). Madalate energiamaksude, sealhulgas transpordivahendite registreerimis- ja omandimaksude küsimuse lahendamine toetaks eelarve konsolideerimist lühiajaliselt, motiveerides samal ajal ka energiat tõhusamalt kasutama.

| (13) | Kuigi ettevõtluse õiguslik raamistik on Leedus üldiselt soodne, on sellega ettenähtud uute ettevõtete loomise tingimused, ehituslubade väljastamise ajaline ja rahaline kulu ning investorite kaitse suhteliselt ebaatraktiivsed. Õigusnormide parandamine neis valdkondades aitaks stimuleerida töökohtade loomist ja majanduskasvu. Keskkonda parandaks veelgi konkurentsipoliitika reform, kuid eelkõige energeetikasektoris ja toiduainete jaesektoris on edasiminek olnud siin aeglane. Läbivaadatud riikliku energiasõltumatuse strateegia valmimine aitab hajutada energiavarustuse kindlusega seonduvad mured ja toetab konkurentsi suurenemist elektrienergia tootmises. ELi elektri- ja gaasituru õigusaktide kolmanda paketi rakendamine parandaks konkurentsi elektrienergia jaemüügiturul. Toiduainete jaemüügisektoris võttis Leedu 2009. aastal vastu seaduse, millega keelati jaekaubandusettevõtjate ebaõiglased toimingud. Siiski on konkurents toiduainete jaemüügisektoris endiselt ebapiisav, mis osalt on tingitud sektori struktuurist ja osalt turu reguleerimise ebatõhususest. Süvenev suundumus on toiduainete jaemüügikettide kontsentreerumine, mida iseloomustab see, et 2008. aastal andsid 72 % kogukäibest neli suuremat jaemüügiettevõtjat. |
| --- | --- |

(13)

Kuigi ettevõtluse õiguslik raamistik on Leedus üldiselt soodne, on sellega ettenähtud uute ettevõtete loomise tingimused, ehituslubade väljastamise ajaline ja rahaline kulu ning investorite kaitse suhteliselt ebaatraktiivsed. Õigusnormide parandamine neis valdkondades aitaks stimuleerida töökohtade loomist ja majanduskasvu. Keskkonda parandaks veelgi konkurentsipoliitika reform, kuid eelkõige energeetikasektoris ja toiduainete jaesektoris on edasiminek olnud siin aeglane. Läbivaadatud riikliku energiasõltumatuse strateegia valmimine aitab hajutada energiavarustuse kindlusega seonduvad mured ja toetab konkurentsi suurenemist elektrienergia tootmises. ELi elektri- ja gaasituru õigusaktide kolmanda paketi rakendamine parandaks konkurentsi elektrienergia jaemüügiturul. Toiduainete jaemüügisektoris võttis Leedu 2009. aastal vastu seaduse, millega keelati jaekaubandusettevõtjate ebaõiglased toimingud. Siiski on konkurents toiduainete jaemüügisektoris endiselt ebapiisav, mis osalt on tingitud sektori struktuurist ja osalt turu reguleerimise ebatõhususest. Süvenev suundumus on toiduainete jaemüügikettide kontsentreerumine, mida iseloomustab see, et 2008. aastal andsid 72 % kogukäibest neli suuremat jaemüügiettevõtjat.

| (14) | Leedu on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Eelarve jätkusuutlikkuse parandamiseks võtab Leedu vastu seadused, millega lihtsustatakse riigikassa reservi raskete majandusperioodide tarbeks vahendite kogumist ja edendatakse vastutustundlikku inflatsioonivastast eelarvepoliitikat. Samuti on välja kuulutatud mitmed olulised meetmed pensioni- ja sotsiaalkindlustussüsteemi reformimiseks. Tööhõivemeetmed keskenduvad tööhõive soodustamisele, ebaseadusliku ja deklareerimata tööga võitlemisele ning paindlike töölepingute kasutamise edendamisele. Ettevõtluskeskkonna parandamiseks on võetud mitmeid kohustusi, et tugevdada ettevõtlusinspektsioone, suurendada läbipaistvust ja vähendada ettevõtete halduskoormust. Need kohustused seonduvad pakti kõigi nelja valdkonnaga. Üldiselt on neis arvesse võetud lähenemisprogrammis ja riiklikus reformikavas visandatud reformikava. Tööhõive valdkonna meetmete ulatus annaks nende rakendamise korral teretulnud panuse tööjõu nõudluse loomisse. Nimetatud kohustusi on hinnatud ja soovitustes arvesse võetud. |
| --- | --- |

(14)

Leedu on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Eelarve jätkusuutlikkuse parandamiseks võtab Leedu vastu seadused, millega lihtsustatakse riigikassa reservi raskete majandusperioodide tarbeks vahendite kogumist ja edendatakse vastutustundlikku inflatsioonivastast eelarvepoliitikat. Samuti on välja kuulutatud mitmed olulised meetmed pensioni- ja sotsiaalkindlustussüsteemi reformimiseks. Tööhõivemeetmed keskenduvad tööhõive soodustamisele, ebaseadusliku ja deklareerimata tööga võitlemisele ning paindlike töölepingute kasutamise edendamisele. Ettevõtluskeskkonna parandamiseks on võetud mitmeid kohustusi, et tugevdada ettevõtlusinspektsioone, suurendada läbipaistvust ja vähendada ettevõtete halduskoormust. Need kohustused seonduvad pakti kõigi nelja valdkonnaga. Üldiselt on neis arvesse võetud lähenemisprogrammis ja riiklikus reformikavas visandatud reformikava. Tööhõive valdkonna meetmete ulatus annaks nende rakendamise korral teretulnud panuse tööjõu nõudluse loomisse. Nimetatud kohustusi on hinnatud ja soovitustes arvesse võetud.

| (15) | Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Leedu fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Seda silmas pidades on komisjon arvamusel, et oleks vaja täpsustada meetmeid, mille eemärk on tagada 2012. aastaks seatud eelarve-eesmärkide saavutamine. Täiendavaid meetmeid tuleks võtta ka pensionisüsteemi reformimiseks, et parandada eelarve jätkusuutlikkust ja edendada pikemat tööiga, parandada tööturu toimimist, rakendada riigi omandis olevate ettevõtete reformipaketti, parandada energiatõhusust ja lahendada madalate energiamaksude küsimus ning tugevdada teatavates sektorites konkurentsi. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Leedu fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Seda silmas pidades on komisjon arvamusel, et oleks vaja täpsustada meetmeid, mille eemärk on tagada 2012. aastaks seatud eelarve-eesmärkide saavutamine. Täiendavaid meetmeid tuleks võtta ka pensionisüsteemi reformimiseks, et parandada eelarve jätkusuutlikkust ja edendada pikemat tööiga, parandada tööturu toimimist, rakendada riigi omandis olevate ettevõtete reformipaketti, parandada energiatõhusust ja lahendada madalate energiamaksude küsimus ning tugevdada teatavates sektorites konkurentsi.

| (16) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Leedu 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ning tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Leedu riikliku reformikava, |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Leedu 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ning tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Leedu riikliku reformikava,

SOOVITAB Leedul võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

| 1. | Võtta 2012. aasta eelarve ajaks vastu täiendavad alalist laadi fiskaalmeetmed ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega. Parandada maksukuulekust ja kasutada majanduse elavnemist täiel määral ära, et veelgi kiirendada puudujäägi vähendamist ja tagada liikumine keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas vähemalt 0,5 % võrra SKPst aastas. Tugevdada eelarveraamistikku, eelkõige kehtestades keskpika perioodi eelarveraamistikus kuludele jõustatavad ja siduvad ülemmäärad. |
| --- | --- |

1.

Võtta 2012. aasta eelarve ajaks vastu täiendavad alalist laadi fiskaalmeetmed ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega. Parandada maksukuulekust ja kasutada majanduse elavnemist täiel määral ära, et veelgi kiirendada puudujäägi vähendamist ja tagada liikumine keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas vähemalt 0,5 % võrra SKPst aastas. Tugevdada eelarveraamistikku, eelkõige kehtestades keskpika perioodi eelarveraamistikus kuludele jõustatavad ja siduvad ülemmäärad.

| 2. | Võtta vastu kavandatavad pensionisüsteemi reformi rakendusõigusaktid. Tööturul osalemise parandamiseks kõrvaldada fiskaalsed tegurid, mis motiveerivad eelkõige pensionieas inimesi mitte töötama. |
| --- | --- |

2.

Võtta vastu kavandatavad pensionisüsteemi reformi rakendusõigusaktid. Tööturul osalemise parandamiseks kõrvaldada fiskaalsed tegurid, mis motiveerivad eelkõige pensionieas inimesi mitte töötama.

| 3. | Suurendada tööturu paindlikkust, muutes selleks töövaldkonna õigusakte selliselt, et see oleks paindlikum ja võimaldaks paremini kasutada tähtajalisi lepinguid. Muuta asjaomaseid õigusakte, tagamaks, et sotsiaalabi süsteem ei sisaldaks tegurid, mis motiveerivad mitte töötama. |
| --- | --- |

3.

Suurendada tööturu paindlikkust, muutes selleks töövaldkonna õigusakte selliselt, et see oleks paindlikum ja võimaldaks paremini kasutada tähtajalisi lepinguid. Muuta asjaomaseid õigusakte, tagamaks, et sotsiaalabi süsteem ei sisaldaks tegurid, mis motiveerivad mitte töötama.

| 4. | Rakendada riigi omandis olevate ettevõtete reformipaketi kõik aspektid 2011. aasta lõpuks, tagades regulatiiv- ja omandifunktsioonide lahususe, selged äritegevuse eesmärgid, suurema läbipaistvuse ning tulundusliku ja mittetulundusliku tegevuse eristamise. |
| --- | --- |

4.

Rakendada riigi omandis olevate ettevõtete reformipaketi kõik aspektid 2011. aasta lõpuks, tagades regulatiiv- ja omandifunktsioonide lahususe, selged äritegevuse eesmärgid, suurema läbipaistvuse ning tulundusliku ja mittetulundusliku tegevuse eristamise.

| 5. | Parandada hoonete energiatõhusust, sealhulgas valdusfondi kiire rakendamise abil, ning võtta meetmeid, mis tooksid maksustamises kaasa nihke energiakasutuse maksustamise suunas. |
| --- | --- |

5.

Parandada hoonete energiatõhusust, sealhulgas valdusfondi kiire rakendamise abil, ning võtta meetmeid, mis tooksid maksustamises kaasa nihke energiakasutuse maksustamise suunas.

| 6. | Võtta meetmeid uute ettevõtete loomise tingimuste ja ehituslubade väljastamise parandamiseks ning tugevdada konkurentsi energeetika- ja jaesektoris. |
| --- | --- |

6.

Võtta meetmeid uute ettevõtete loomise tingimuste ja ehituslubade väljastamise parandamiseks ning tugevdada konkurentsi energeetika- ja jaesektoris.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 3.

3

---

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/5

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Luksemburgi 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

2011/C 210/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ja keskendub valdkondadele, kus on esmajärjekorras vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ja keskendub valdkondadele, kus on esmajärjekorras vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Luksemburg esitas 29. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt. |
| --- | --- |

(6)

Luksemburg esitas 29. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt.

| (7) | Kuigi Luksemburgi majanduses on finantssektori osatähtsus haruldaselt suur, on ta finants- ja majanduskriisi suhteliselt hästi talunud. 2009. aastal vähenes Luksemburgi reaalne SKP 3,6 %, kuid 2010. aastal paranes majanduse olukord kiiresti. Tema SKP suurenes umbes 3,5 %, millele aitas kaasa valitsuse otsus suurendada valitsemissektori kulutusi Euroopa majanduse elavdamise kava raames, ning netoekspordi suurenemine. Tööhõive määr oluliselt ei muutunud, millele aitas kaasa valituse poliitika toetada osalise tööaja laialdast kasutamist. Tööpuudus hakkas suurenema 2008. aasta alguses ja see stabiliseerus umbes 6 % tasemel, mis on Luksemburgi kohta ajalooliselt kõrge näitaja. Hoolimata majanduslangusest on riigi rahandus tänu heale stardipositsioonile võrdlemisi heas korras (2010. aasta eelarvepuudujääk oli 1,7 % ja koguvõlg 18,4 %). |
| --- | --- |

(7)

Kuigi Luksemburgi majanduses on finantssektori osatähtsus haruldaselt suur, on ta finants- ja majanduskriisi suhteliselt hästi talunud. 2009. aastal vähenes Luksemburgi reaalne SKP 3,6 %, kuid 2010. aastal paranes majanduse olukord kiiresti. Tema SKP suurenes umbes 3,5 %, millele aitas kaasa valitsuse otsus suurendada valitsemissektori kulutusi Euroopa majanduse elavdamise kava raames, ning netoekspordi suurenemine. Tööhõive määr oluliselt ei muutunud, millele aitas kaasa valituse poliitika toetada osalise tööaja laialdast kasutamist. Tööpuudus hakkas suurenema 2008. aasta alguses ja see stabiliseerus umbes 6 % tasemel, mis on Luksemburgi kohta ajalooliselt kõrge näitaja. Hoolimata majanduslangusest on riigi rahandus tänu heale stardipositsioonile võrdlemisi heas korras (2010. aasta eelarvepuudujääk oli 1,7 % ja koguvõlg 18,4 %).

| (8) | Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on komisjoni talituste 2011. aasta kevadprognoosiga võrreldes pisut ettevaatlikum. Stabiilsusprogrammi eesmärk on vähendada puudujääki 2011. aastal 1 %ni, mis on kooskõlas komisjoni talituste kevadprognoosiga. Juhul kui poliitikat ei muudeta, halveneb valitsemissektori eelarve puudujääk stabiilsusprogrammi kohaselt 2012. aastal 1,5 %ni SKPst, kuid hakkab seejärel järk-järgult paranema ja moodustab 2014. aastal 0,8 % SKPst. Komisjoni talituste prognoos on veidi optimistlikum: kuna selle aluseks on soodsam makromajanduslik stsenaarium ja aeglasem kulutuste kasv, siis prognoositakse selles 2012. aastal eelarve puudujäägiks 1,1 % SKPst. Stabiilsusprogrammis ei ole ette nähtud saavutada 2011–2014. aasta programmiperioodi jooksul keskpika perioodi eesmärki (struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst). Vastupidi, struktuurne eelarveseisund (mille komisjoni talitused on ümber arvutanud stabiilsusprogrammi teabe alusel ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt) peaks järk-järgult halvenema 0,3 % ülejäägilt 2011. aastal 0,8 % puudujäägile 2014. aastal. |
| --- | --- |

(8)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on komisjoni talituste 2011. aasta kevadprognoosiga võrreldes pisut ettevaatlikum. Stabiilsusprogrammi eesmärk on vähendada puudujääki 2011. aastal 1 %ni, mis on kooskõlas komisjoni talituste kevadprognoosiga. Juhul kui poliitikat ei muudeta, halveneb valitsemissektori eelarve puudujääk stabiilsusprogrammi kohaselt 2012. aastal 1,5 %ni SKPst, kuid hakkab seejärel järk-järgult paranema ja moodustab 2014. aastal 0,8 % SKPst. Komisjoni talituste prognoos on veidi optimistlikum: kuna selle aluseks on soodsam makromajanduslik stsenaarium ja aeglasem kulutuste kasv, siis prognoositakse selles 2012. aastal eelarve puudujäägiks 1,1 % SKPst. Stabiilsusprogrammis ei ole ette nähtud saavutada 2011–2014. aasta programmiperioodi jooksul keskpika perioodi eesmärki (struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst). Vastupidi, struktuurne eelarveseisund (mille komisjoni talitused on ümber arvutanud stabiilsusprogrammi teabe alusel ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt) peaks järk-järgult halvenema 0,3 % ülejäägilt 2011. aastal 0,8 % puudujäägile 2014. aastal.

| (9) | Kuna prognoosi kohaselt kasvab Luksemburgi SKP ka edaspidi tugevalt, peaks struktuurse eelarveseisundi edasine kindlustamine aitama parandada riigi rahandust, mis võimaldaks täita keskpika perioodi eesmärgi juba 2012. aastal. See annaks Luksemburgile turvavaru võimaliku majanduslanguse vastu tulevikus ja aitaks suurendada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Lisaks, arvestades elanikkonna vananemisega seotud kaudsete kohustuste hinnangulist mõju, võiksid riigi keskpika perioodi eesmärgid olla kaugeleulatuvamad. |
| --- | --- |

(9)

Kuna prognoosi kohaselt kasvab Luksemburgi SKP ka edaspidi tugevalt, peaks struktuurse eelarveseisundi edasine kindlustamine aitama parandada riigi rahandust, mis võimaldaks täita keskpika perioodi eesmärgi juba 2012. aastal. See annaks Luksemburgile turvavaru võimaliku majanduslanguse vastu tulevikus ja aitaks suurendada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Lisaks, arvestades elanikkonna vananemisega seotud kaudsete kohustuste hinnangulist mõju, võiksid riigi keskpika perioodi eesmärgid olla kaugeleulatuvamad.

| (10) | Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid keskmise suurusega. Prognoosi kohaselt on Luksemburgis elanikkonna vananemisega seotud kulude kasv tulevastel kümnenditel ELi suurim. Lühemas perspektiivis sõltub pensionisüsteemi rahastamine suhteliselt noore piiriülese töötajaskonna osamaksudest ja sellele aitab osaliselt kaasa asjaolu, et ülalpeetavate eakate isikute suhtarv on praegu väike. Tulevikus need tegurid aga muutuvad, mistõttu on oodata pensionikulude olulist kasvu. Valitsus on küll kogunud märkimisväärsed varad ja pensionireserv kasvab ikka veel, kuid sellest ei piisa süsteemi jätkusuutlikkuse tagamiseks. Lisaks on eakamate, 55–64aastaste töötajate tööhõive määr 2009. aasta andmetel 38,2 %, mis on ELi üks madalamaid näitajaid (ELi keskmine on 46 %). Seadusjärgne pensioniiga on põhimõtteliselt 65 aastat, kuid Luksemburgi pensionisüsteem võimaldab paljudel juhtudel ka varem pensionile jääda, ilma et niigi suhteliselt suur pension sellest oluliselt kannataks. Selle tulemusel väljutakse tööturult keskmiselt 59,4 aasta vanusena, mis suurendab pensionisüsteemi kulusid. Valitsus kavatseb teostada pensionireformi vastavalt uuele mudelile, mille eesmärk on saavutada eesmärk, et töötajad töötaksid vabatahtlikult kauem. See parandaks pensionisüsteemi ülalpeetavate suhtarvu. See kehtiks aga ainult uute pensionäride ja ainult reformi jõustumise järgse tööstaaži osa suhtes, mistõttu reformi kogu mõju ilmneb alles 40 aasta pärast. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid keskmise suurusega. Prognoosi kohaselt on Luksemburgis elanikkonna vananemisega seotud kulude kasv tulevastel kümnenditel ELi suurim. Lühemas perspektiivis sõltub pensionisüsteemi rahastamine suhteliselt noore piiriülese töötajaskonna osamaksudest ja sellele aitab osaliselt kaasa asjaolu, et ülalpeetavate eakate isikute suhtarv on praegu väike. Tulevikus need tegurid aga muutuvad, mistõttu on oodata pensionikulude olulist kasvu. Valitsus on küll kogunud märkimisväärsed varad ja pensionireserv kasvab ikka veel, kuid sellest ei piisa süsteemi jätkusuutlikkuse tagamiseks. Lisaks on eakamate, 55–64aastaste töötajate tööhõive määr 2009. aasta andmetel 38,2 %, mis on ELi üks madalamaid näitajaid (ELi keskmine on 46 %). Seadusjärgne pensioniiga on põhimõtteliselt 65 aastat, kuid Luksemburgi pensionisüsteem võimaldab paljudel juhtudel ka varem pensionile jääda, ilma et niigi suhteliselt suur pension sellest oluliselt kannataks. Selle tulemusel väljutakse tööturult keskmiselt 59,4 aasta vanusena, mis suurendab pensionisüsteemi kulusid. Valitsus kavatseb teostada pensionireformi vastavalt uuele mudelile, mille eesmärk on saavutada eesmärk, et töötajad töötaksid vabatahtlikult kauem. See parandaks pensionisüsteemi ülalpeetavate suhtarvu. See kehtiks aga ainult uute pensionäride ja ainult reformi jõustumise järgse tööstaaži osa suhtes, mistõttu reformi kogu mõju ilmneb alles 40 aasta pärast.

| (11) | Luksemburgi hinna- ja kulupõhine konkurentsivõime on alates eelmise kümnendi algusest oluliselt halvenenud. Seda on tinginud nii töötasus kui ka tootlikkuses toimunud muutused. Aastail 2000–2010 suurenes tööjõu ühikukulu Luksemburgis poolteist korda kiiremini kui ELi 15 liikmesriigis ja üle viie korra kiiremini kui Saksamaal. Reaalpalga kasvu 2011. aastal aitab oluliselt ohjeldada valitsuse ja ametiühingute vahel sõlmitud kokkulepe lükata palkade automaatse indekseerimise mehhanismi rakendamine 2011. aasta kevadelt oktoobrile. Sellest tuleneva künnise kohta on otsus veel langetamata. Arvestades praegust inflatsiooniprognoosi võib järgmine automaatne indekseerimine toimuda juba 2012. aasta kevadel, nullides seega senise kulupõhise konkurentsivõime suurenemise. |
| --- | --- |

(11)

Luksemburgi hinna- ja kulupõhine konkurentsivõime on alates eelmise kümnendi algusest oluliselt halvenenud. Seda on tinginud nii töötasus kui ka tootlikkuses toimunud muutused. Aastail 2000–2010 suurenes tööjõu ühikukulu Luksemburgis poolteist korda kiiremini kui ELi 15 liikmesriigis ja üle viie korra kiiremini kui Saksamaal. Reaalpalga kasvu 2011. aastal aitab oluliselt ohjeldada valitsuse ja ametiühingute vahel sõlmitud kokkulepe lükata palkade automaatse indekseerimise mehhanismi rakendamine 2011. aasta kevadelt oktoobrile. Sellest tuleneva künnise kohta on otsus veel langetamata. Arvestades praegust inflatsiooniprognoosi võib järgmine automaatne indekseerimine toimuda juba 2012. aasta kevadel, nullides seega senise kulupõhise konkurentsivõime suurenemise.

| (12) | Hoolimata senisest suhteliselt suurest tööhõive kasvust on Luksemburgi alalise elanikkonna tööhõive määr madalam kui ELis keskmiselt, eriti vanusespektri mõlemas otsas. Viimastel aastatel toimunud töökohtade loomisest on peamiselt kasu saanud mitteresidendid. Kuigi tööpuuduse suurenemist alates 2008. aastast on põhjustanud majanduslangus, on see nähtus üha enam struktuurset laadi, mida võib järeldada sellest, et kriisieelseil majanduskasvu aastail oli tööpuuduse väikesekski vähenemiseks vaja, et tööhõive kasvaks umbes 4 % aastas. 2010. aastal oli kogu tööealisest elanikkonnast töötuid 6 %, kusjuures noorte tööpuudus on suhteliselt suur – 16,1 %. Tööpuuduse määr sõltub suurel määral haridustasemest. Noortele püsielanikele pakuvad olemasolevate töökohtade suhtes ägedat konkurentsi mitteresidendid, kes on sageli samasuguse või parema kvalifikatsiooniga. |
| --- | --- |

(12)

Hoolimata senisest suhteliselt suurest tööhõive kasvust on Luksemburgi alalise elanikkonna tööhõive määr madalam kui ELis keskmiselt, eriti vanusespektri mõlemas otsas. Viimastel aastatel toimunud töökohtade loomisest on peamiselt kasu saanud mitteresidendid. Kuigi tööpuuduse suurenemist alates 2008. aastast on põhjustanud majanduslangus, on see nähtus üha enam struktuurset laadi, mida võib järeldada sellest, et kriisieelseil majanduskasvu aastail oli tööpuuduse väikesekski vähenemiseks vaja, et tööhõive kasvaks umbes 4 % aastas. 2010. aastal oli kogu tööealisest elanikkonnast töötuid 6 %, kusjuures noorte tööpuudus on suhteliselt suur – 16,1 %. Tööpuuduse määr sõltub suurel määral haridustasemest. Noortele püsielanikele pakuvad olemasolevate töökohtade suhtes ägedat konkurentsi mitteresidendid, kes on sageli samasuguse või parema kvalifikatsiooniga.

| (13) | Luksemburgi valitsus on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustused on seotud pakti nelja valdkonnaga. Eelarvepoliitika valdkonnas kiitis valitsus heaks pensionireformi põhijooned ja on võtnud eesmärgiks reform 2011. aasta jooksul lõpule viia. Finantsstabiilsuse parandamise meetmed keskenduvad finantssektori stabiilsuse suurendamisele, tugevdades reguleerimist ja järelevalvet Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil ning püüdes mitmekesistada Luksemburgi majanduse struktuuri. Tööhõivemeetmetega (tööhõiveameti reform) parandatakse aktiivse tööhõivepoliitika tõhusust ja edendatakse elukestvat õpet erasektoris, suurendades riigipoolse kaasrahastamise määra. Konkurentsivõime meetmed hõlmavad palkade indekseerimise edasilükkamist 2011. aasta kevadelt (nagu on ette nähtud automaatse indekseerimine süsteemis) 2011. aasta oktoobrile ja kohustust pidada sotsiaalpartneritega läbirääkimisi ka 2012. aasta indekseerimise edasilükkamiseks. Peale selle on valitsus kohustunud parandama ettevõtluskeskkonda, lihtsustades haldusnõudeid ja arendades infrastruktuuri. Need on kooskõlas stabiilsusprogrammis ja riiklikus reformikavas esitatud laiema reformikavaga ning nende eesmärk on lahendada pensionisüsteemi, konkurentsivõime, tööhõive (eriti noorte ja eakamate töötajate seas) ning finantssektori probleeme. Samas ei ole mõned kavandatud reformid piisavalt üksikasjalikud. Soovitustes on hinnatud ja arvesse võetud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. |
| --- | --- |

(13)

Luksemburgi valitsus on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustused on seotud pakti nelja valdkonnaga. Eelarvepoliitika valdkonnas kiitis valitsus heaks pensionireformi põhijooned ja on võtnud eesmärgiks reform 2011. aasta jooksul lõpule viia. Finantsstabiilsuse parandamise meetmed keskenduvad finantssektori stabiilsuse suurendamisele, tugevdades reguleerimist ja järelevalvet Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil ning püüdes mitmekesistada Luksemburgi majanduse struktuuri. Tööhõivemeetmetega (tööhõiveameti reform) parandatakse aktiivse tööhõivepoliitika tõhusust ja edendatakse elukestvat õpet erasektoris, suurendades riigipoolse kaasrahastamise määra. Konkurentsivõime meetmed hõlmavad palkade indekseerimise edasilükkamist 2011. aasta kevadelt (nagu on ette nähtud automaatse indekseerimine süsteemis) 2011. aasta oktoobrile ja kohustust pidada sotsiaalpartneritega läbirääkimisi ka 2012. aasta indekseerimise edasilükkamiseks. Peale selle on valitsus kohustunud parandama ettevõtluskeskkonda, lihtsustades haldusnõudeid ja arendades infrastruktuuri. Need on kooskõlas stabiilsusprogrammis ja riiklikus reformikavas esitatud laiema reformikavaga ning nende eesmärk on lahendada pensionisüsteemi, konkurentsivõime, tööhõive (eriti noorte ja eakamate töötajate seas) ning finantssektori probleeme. Samas ei ole mõned kavandatud reformid piisavalt üksikasjalikud. Soovitustes on hinnatud ja arvesse võetud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi.

| (14) | Komisjon on hinnanud Luksemburgi stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava koos laiendatud euroala pakti raames võetud kohustustega. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Luksemburgi fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu siseriiklikesse otsustesse. Seda silmas pidades on komisjon seisukohal, et 2011. aastal on võimalik eelarvepuudujääki veelgi enam vähendada, kuna makromajanduslikud väljavaated on head, ning et rangemate eelarvemeetmete abil saaks Luksemburg keskpika perioodi eesmärgi täita juba 2012. aastal. Lisaks tuleks võtta täiendavaid meetmeid pensionisüsteemi reformimiseks ja aktiivsena vananemise edendamiseks, konkurentsivõime suurendamiseks ning noorte tööhõive edendamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon on hinnanud Luksemburgi stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava koos laiendatud euroala pakti raames võetud kohustustega. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Luksemburgi fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu siseriiklikesse otsustesse. Seda silmas pidades on komisjon seisukohal, et 2011. aastal on võimalik eelarvepuudujääki veelgi enam vähendada, kuna makromajanduslikud väljavaated on head, ning et rangemate eelarvemeetmete abil saaks Luksemburg keskpika perioodi eesmärgi täita juba 2012. aastal. Lisaks tuleks võtta täiendavaid meetmeid pensionisüsteemi reformimiseks ja aktiivsena vananemise edendamiseks, konkurentsivõime suurendamiseks ning noorte tööhõive edendamiseks.

| (15) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Luksemburgi 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ning tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovituses. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Luksemburgi riikliku reformikava, |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Luksemburgi 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ning tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovituses. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Luksemburgi riikliku reformikava,

SOOVITAB Luksemburgil võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

| 1. | kasutada ära tsükliliste tingimuste paranemist, võtta rangemaid eelarvemeetmeid ja kasutada täiendavaid ootamatuid eelarvetulusid, et vähendada veelgi valitsemissektori eelarve puudujääki ja täita keskpika perioodi eesmärk 2012. aastal; |
| --- | --- |

1.

kasutada ära tsükliliste tingimuste paranemist, võtta rangemaid eelarvemeetmeid ja kasutada täiendavaid ootamatuid eelarvetulusid, et vähendada veelgi valitsemissektori eelarve puudujääki ja täita keskpika perioodi eesmärk 2012. aastal;

| 2. | pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks esitada ja rakendada põhjalik pensionireformi kava, alustades meetmetest, millega suurendatakse eakamate töötajate osalemist tööturul, eeskätt vähendades ennetähtaegselt pensionile jäämist. Eesmärgiga tõsta tegelikku pensioniiga, võiks kaaluda selliseid meetmeid nagu seadusjärgse pensioniea sõltuvusse seadmine oodatavast elueast; |
| --- | --- |

2.

pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks esitada ja rakendada põhjalik pensionireformi kava, alustades meetmetest, millega suurendatakse eakamate töötajate osalemist tööturul, eeskätt vähendades ennetähtaegselt pensionile jäämist. Eesmärgiga tõsta tegelikku pensioniiga, võiks kaaluda selliseid meetmeid nagu seadusjärgse pensioniea sõltuvusse seadmine oodatavast elueast;

| 3. | võtta meetmeid, et sotsiaalpartneritega konsulteerides ja oma riigi tavasid järgides reformida palgaläbirääkimiste ja indekseerimise süsteemi, et tagada palgakasvu parem kooskõla tööjõu tootlikkuse ja konkurentsivõime muutumisega; |
| --- | --- |

3.

võtta meetmeid, et sotsiaalpartneritega konsulteerides ja oma riigi tavasid järgides reformida palgaläbirääkimiste ja indekseerimise süsteemi, et tagada palgakasvu parem kooskõla tööjõu tootlikkuse ja konkurentsivõime muutumisega;

| 4. | noorte tööpuuduse vähendamiseks tugevdada haridus- ja koolitusmeetmeid, et viia noorte kvalifikatsioon paremini kooskõlla tööjõunõudlusega. |
| --- | --- |

4.

noorte tööpuuduse vähendamiseks tugevdada haridus- ja koolitusmeetmeid, et viia noorte kvalifikatsioon paremini kooskõlla tööjõunõudlusega.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3.

3

---

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/8

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Austria 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

2011/C 210/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus – ja tööhõivepoliitika kujundamisel. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus – ja tööhõivepoliitika kujundamisel.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika parem koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika parem koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Austria esitas 27. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2. mail 2011 riikliku reformikava 2011. aastaks. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt. |
| --- | --- |

(6)

Austria esitas 27. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2. mail 2011 riikliku reformikava 2011. aastaks. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt.

| (7) | Kriisi puhkedes oli Austria majandus kindlatel alustel ja kriisieelsel perioodil ei täheldatud riigi majanduses suuremaid probleeme ega kõrvalekaldeid. Sellest hoolimata põhjustas finants- ja majanduskriis viimaste aastakümnete suurima majanduslanguse. SKP reaalkasv vähenes 2009. aastal peaaegu 4 %. Tööhõive vähenes 2009. aastal kriisi tõttu 1 % ning töötus suurenes selle võrra 4,8 %-ni (võrreldes eelnenud aasta 3,8 %-ga). Kriisi tõttu peatus jooksevkonto ülejäägi varasem pidev kasv. Kriis tekitas kahju ka riigi rahandusele. Stimuleerivate meetmete ja täielikult toimivate automaatsete stabilisaatorite kasutuselevõtu tõttu suurenes valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 4,1 %-ni SKPst ja 2010. aastal 4,6 %-ni SKPst. Valitsemissektori võlg suurenes aastail 2009 ja 2010 vastavalt 69,6 %-ni ja 72,3 %-ni SKPst. Kuna enamik stimuleerivatest meetmetest olid püsivad, tekkis pärast majandustingimuste paranemist vajadus eelarve konsolideerimise järele. 2011. aasta eelarveseaduse raames võeti vastu eelarve konsolideerimise meetmed mahus ligikaudu 1 % SKPst. Alates 2009. aasta kolmandast kvartalist on majandus kriisist kindlalt taastumas. Selle põhjuseks on välisnõudluse suurenemine ja eelkõige elavnenud majandustegevus Saksamaal. 2010. aastal oli SKP reaalkasv 2 %. |
| --- | --- |

(7)

Kriisi puhkedes oli Austria majandus kindlatel alustel ja kriisieelsel perioodil ei täheldatud riigi majanduses suuremaid probleeme ega kõrvalekaldeid. Sellest hoolimata põhjustas finants- ja majanduskriis viimaste aastakümnete suurima majanduslanguse. SKP reaalkasv vähenes 2009. aastal peaaegu 4 %. Tööhõive vähenes 2009. aastal kriisi tõttu 1 % ning töötus suurenes selle võrra 4,8 %-ni (võrreldes eelnenud aasta 3,8 %-ga). Kriisi tõttu peatus jooksevkonto ülejäägi varasem pidev kasv. Kriis tekitas kahju ka riigi rahandusele. Stimuleerivate meetmete ja täielikult toimivate automaatsete stabilisaatorite kasutuselevõtu tõttu suurenes valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 4,1 %-ni SKPst ja 2010. aastal 4,6 %-ni SKPst. Valitsemissektori võlg suurenes aastail 2009 ja 2010 vastavalt 69,6 %-ni ja 72,3 %-ni SKPst. Kuna enamik stimuleerivatest meetmetest olid püsivad, tekkis pärast majandustingimuste paranemist vajadus eelarve konsolideerimise järele. 2011. aasta eelarveseaduse raames võeti vastu eelarve konsolideerimise meetmed mahus ligikaudu 1 % SKPst. Alates 2009. aasta kolmandast kvartalist on majandus kriisist kindlalt taastumas. Selle põhjuseks on välisnõudluse suurenemine ja eelkõige elavnenud majandustegevus Saksamaal. 2010. aastal oli SKP reaalkasv 2 %.

| (8) | Nõukogu, kelle arvamus põhineb ajakohastatud stabiilsusprogrammi hindamisel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 1, on seisukohal, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, ent stabiilsusprogrammi kehtivusaja lõpupoole liiga optimistlik. Ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki peamiselt kulusid piirates järk-järgult 4,6 %-lt SKPst 2010. aastal 2,4 %-ni SKPst 2014. aastal. Selle eesmärgi saavutamist võivad ohustada teatavad riskid, mis on seotud täpsustamata meetmetega, mida riigil on kavas võtta konsolideerimise tagamiseks piirkondlikul tasandil, ning asjaoluga, et mõne föderaaltasandil võetava meetme säästumõju ei pruugi avalduda, näiteks juhul, kui maksupettuste vastasest kampaaniast ei saada loodetud tulu (kampaania prognoositav mõju on äärmiselt spekulatiivne). Teiselt poolt võib positiivse tegurina nimetada föderaalvalitsusele 2009. aastal kehtestatud mitmeaastast kuluraamistikku, mille puhul tundub, et see on aidanud parandada eelarvemenetluse prognoositavust keskpikal perioodil, ent seda ainult föderaaltasandil. Stabiilsusprogrammis ennustatakse, et võla suhe SKPsse suureneb 72,3 %-st 2010. aastal 75,5 %-ni 2013. aastal ning väheneb 75,1 %-ni 2014. aastal. Seda prognoosi mõjutavad siiski mõned riskid, mis on seotud valitsemissektoriväliste riigi osalusega äriühingute võlgade suurenemise ja pangandussektori toetuseks ette nähtud meetmetest tuleneva võimaliku lisakoormusega. Samal ajal võib võla suhe osutuda siiski prognoositust väiksemaks, kuna on tõenäoline, et kriisi ajal riigilt toetust saanud pangad maksavad toetussummad tagasi stabiilsusprogrammis kavandatust kiiremini. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu, kelle arvamus põhineb ajakohastatud stabiilsusprogrammi hindamisel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 1, on seisukohal, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, ent stabiilsusprogrammi kehtivusaja lõpupoole liiga optimistlik. Ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki peamiselt kulusid piirates järk-järgult 4,6 %-lt SKPst 2010. aastal 2,4 %-ni SKPst 2014. aastal. Selle eesmärgi saavutamist võivad ohustada teatavad riskid, mis on seotud täpsustamata meetmetega, mida riigil on kavas võtta konsolideerimise tagamiseks piirkondlikul tasandil, ning asjaoluga, et mõne föderaaltasandil võetava meetme säästumõju ei pruugi avalduda, näiteks juhul, kui maksupettuste vastasest kampaaniast ei saada loodetud tulu (kampaania prognoositav mõju on äärmiselt spekulatiivne). Teiselt poolt võib positiivse tegurina nimetada föderaalvalitsusele 2009. aastal kehtestatud mitmeaastast kuluraamistikku, mille puhul tundub, et see on aidanud parandada eelarvemenetluse prognoositavust keskpikal perioodil, ent seda ainult föderaaltasandil. Stabiilsusprogrammis ennustatakse, et võla suhe SKPsse suureneb 72,3 %-st 2010. aastal 75,5 %-ni 2013. aastal ning väheneb 75,1 %-ni 2014. aastal. Seda prognoosi mõjutavad siiski mõned riskid, mis on seotud valitsemissektoriväliste riigi osalusega äriühingute võlgade suurenemise ja pangandussektori toetuseks ette nähtud meetmetest tuleneva võimaliku lisakoormusega. Samal ajal võib võla suhe osutuda siiski prognoositust väiksemaks, kuna on tõenäoline, et kriisi ajal riigilt toetust saanud pangad maksavad toetussummad tagasi stabiilsusprogrammis kavandatust kiiremini.

| (9) | Stabiilsusprogrammis eeldatakse, et valitsemissektori eelarve puudujääk jõuab nõukogu määratud tähtajaks, 2013. aastaks, allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst. Samas on stabiilsusprogrammis ajavahemikuks 2011–2013 kavandatud eelarve konsolideerimise maht aastas keskmiselt 0,2 % SKPst ning see on oluliselt väiksem kui nõukogu poolt Austriale soovitatud 0,75 % SKPst. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid keskmise suurusega. |
| --- | --- |

(9)

Stabiilsusprogrammis eeldatakse, et valitsemissektori eelarve puudujääk jõuab nõukogu määratud tähtajaks, 2013. aastaks, allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst. Samas on stabiilsusprogrammis ajavahemikuks 2011–2013 kavandatud eelarve konsolideerimise maht aastas keskmiselt 0,2 % SKPst ning see on oluliselt väiksem kui nõukogu poolt Austriale soovitatud 0,75 % SKPst. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid keskmise suurusega.

| (10) | Ehkki Austrial on hästi arenenud riiklik stabiilsuspakt, aitaks eri valitsustasandite vaheliste eelarveliste suhete edasine reformimine saavutada märkimisväärse säästu, toetada eelarve konsolideerimise protsessi ja vabastada rahalisi vahendeid majanduskasvu soodustavate investeeringute jaoks sellistes valdkondades nagu teadus- ja arendustegevus ning haridus. On üldteada, et sellised suhted on praegu keerulised: enamikust üksikutest maksudest saadavat tulu jagatakse eri territoriaaltasandite vahel kindlaksmääratud proportsiooni alusel ning ka otsustuspädevus jaguneb mitmes piirkonnas eri valitsemistasandite vahel. Paljudes valdkondades ei kanna tulude ja kuludega seotud kohustusi sama valitsustasand. Eriti silmatorkavaid näiteid praegustest eelarvelistest suhetest tulenevast ebatõhususest võib leida tervishoiu- ja haridussektorist. |
| --- | --- |

(10)

Ehkki Austrial on hästi arenenud riiklik stabiilsuspakt, aitaks eri valitsustasandite vaheliste eelarveliste suhete edasine reformimine saavutada märkimisväärse säästu, toetada eelarve konsolideerimise protsessi ja vabastada rahalisi vahendeid majanduskasvu soodustavate investeeringute jaoks sellistes valdkondades nagu teadus- ja arendustegevus ning haridus. On üldteada, et sellised suhted on praegu keerulised: enamikust üksikutest maksudest saadavat tulu jagatakse eri territoriaaltasandite vahel kindlaksmääratud proportsiooni alusel ning ka otsustuspädevus jaguneb mitmes piirkonnas eri valitsemistasandite vahel. Paljudes valdkondades ei kanna tulude ja kuludega seotud kohustusi sama valitsustasand. Eriti silmatorkavaid näiteid praegustest eelarvelistest suhetest tulenevast ebatõhususest võib leida tervishoiu- ja haridussektorist.

| (11) | Keskmine maksukoormus on Austrias üks ELi suurimaid. Töövõtjate sotsiaalkindlustusmaksed on seal võrreldes muude ELi riikidega väga suured. Tööjõumaksude koormat aitasid vähendada madalapalgaliste töötajate töötuskindlustusmaksete alandamine 2008. aastal ja 2009. aasta tulumaksureform, aga sellest hoolimata ei suudetud ära hoida nii madala kui ka keskmise sissetulekuga inimeste maksukoormuse väikest tõusu võrreldes viimase aastakümne algusega. Selline maksukoormus mõjutab negatiivselt tööhõivet, eelkõige madalapalgaliste ja madala kvalifikatsiooniga töötajate osas. |
| --- | --- |

(11)

Keskmine maksukoormus on Austrias üks ELi suurimaid. Töövõtjate sotsiaalkindlustusmaksed on seal võrreldes muude ELi riikidega väga suured. Tööjõumaksude koormat aitasid vähendada madalapalgaliste töötajate töötuskindlustusmaksete alandamine 2008. aastal ja 2009. aasta tulumaksureform, aga sellest hoolimata ei suudetud ära hoida nii madala kui ka keskmise sissetulekuga inimeste maksukoormuse väikest tõusu võrreldes viimase aastakümne algusega. Selline maksukoormus mõjutab negatiivselt tööhõivet, eelkõige madalapalgaliste ja madala kvalifikatsiooniga töötajate osas.

| (12) | Vanemate töötajate tööhõive määr on Austrias hoolimata viimasel aastakümnel toimunud järsust tõusust ikka veel allpool ELi keskmist. Ennetähtaegne pension ja invaliidsuspension on endiselt laialt levinud. Kokku 72 % kõigist uutest pensionidest 2010. aastal määrati inimestele, kes ei olnud veel jõudnud seadusega ette nähtud pensioniikka. Vanemate töötajate madal tööhõive määr on tingitud ka sellest, et seadusega on naistele ette nähtud võrdlemisi varane pensioniiga (60). Võttes arvesse Austria demograafilist arengut, on tegeliku pensioniea tõstmine ja sellise raamistiku tugevdamine, mis võimaldaks vanematel töötajatel kauem tööturule jääda, oluline nii riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks kui ka tööjõupakkumise suurendamiseks. Tööjõupakkumine hakkab prognooside kohaselt alates 2020. aastast vähenema. |
| --- | --- |

(12)

Vanemate töötajate tööhõive määr on Austrias hoolimata viimasel aastakümnel toimunud järsust tõusust ikka veel allpool ELi keskmist. Ennetähtaegne pension ja invaliidsuspension on endiselt laialt levinud. Kokku 72 % kõigist uutest pensionidest 2010. aastal määrati inimestele, kes ei olnud veel jõudnud seadusega ette nähtud pensioniikka. Vanemate töötajate madal tööhõive määr on tingitud ka sellest, et seadusega on naistele ette nähtud võrdlemisi varane pensioniiga (60). Võttes arvesse Austria demograafilist arengut, on tegeliku pensioniea tõstmine ja sellise raamistiku tugevdamine, mis võimaldaks vanematel töötajatel kauem tööturule jääda, oluline nii riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks kui ka tööjõupakkumise suurendamiseks. Tööjõupakkumine hakkab prognooside kohaselt alates 2020. aastast vähenema.

| (13) | Naiste tööhõive määr on Austrias võrdlemisi kõrge, ent sellega seoses on üks Euroopa kõrgemaid ka osalise tööajaga töötamise määr. Väga suur osa naisi töötab madalapalgalistel töökohtadel. Selle tulemusel on sugupoolte palgaerinevus 25,4 %, mis on ELis suuruselt teine näitaja ja ühtlasi üks põhjus, miks naistel on Austrias võrdlemisi suur risk vaesuda. Üks naiste osalise tööajaga töötamise põhjusi on laste ja eakate hooldamise kohustuste ebavõrdne jaotus naiste ja meeste vahel ning lastehoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuste vähesus. |
| --- | --- |

(13)

Naiste tööhõive määr on Austrias võrdlemisi kõrge, ent sellega seoses on üks Euroopa kõrgemaid ka osalise tööajaga töötamise määr. Väga suur osa naisi töötab madalapalgalistel töökohtadel. Selle tulemusel on sugupoolte palgaerinevus 25,4 %, mis on ELis suuruselt teine näitaja ja ühtlasi üks põhjus, miks naistel on Austrias võrdlemisi suur risk vaesuda. Üks naiste osalise tööajaga töötamise põhjusi on laste ja eakate hooldamise kohustuste ebavõrdne jaotus naiste ja meeste vahel ning lastehoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuste vähesus.

| (14) | Haridussüsteemi iseloomustab varane diferentseerimine, mille raames peavad õpilased 10-aastaseks saades otsustama oma edasise haridustee üle, kusjuures hiljem otsust muuta on keeruline. Lisaks sellele on laialt levinud ka lühikesed koolipäevad (pool päeva). Seetõttu ei pruugi ebasoodsas olukorras olevate, eelkõige sisserändaja taustaga noorte haridustulemused olla optimaalsed. Varased valikud määravad suures osas kindlaks edasise haridustee ning muudavad keerulisemaks kõrgema haridustaseme omandamise hilisemas etapis. Ühine kool kõigile 10–14-aastastele õpilastele aitaks suurendada võrdseid võimalusi haridussüsteemis ja vähendada koolist väljalangemist. |
| --- | --- |

(14)

Haridussüsteemi iseloomustab varane diferentseerimine, mille raames peavad õpilased 10-aastaseks saades otsustama oma edasise haridustee üle, kusjuures hiljem otsust muuta on keeruline. Lisaks sellele on laialt levinud ka lühikesed koolipäevad (pool päeva). Seetõttu ei pruugi ebasoodsas olukorras olevate, eelkõige sisserändaja taustaga noorte haridustulemused olla optimaalsed. Varased valikud määravad suures osas kindlaks edasise haridustee ning muudavad keerulisemaks kõrgema haridustaseme omandamise hilisemas etapis. Ühine kool kõigile 10–14-aastastele õpilastele aitaks suurendada võrdseid võimalusi haridussüsteemis ja vähendada koolist väljalangemist.

| (15) | Konkurents teenustesektoris, eelkõige võrguteenuste, sealhulgas kommunikatsiooniteenuste sektoris, samuti transpordi- ja kommunaalteenuste ning jaekaubandus- ja erialateenuste sektoris ei ole piisavalt välja arenenud. Tootlikkuse kasv on olnud aeglane ning turu struktuur ei ole soosinud ostujõu ja tarbijanõudluse suurenemist. Tarbija valikuvõimalusi ja hindade taskukohasust aitaks suurendada konkurentsi edendamine turule sisenemise lihtsustamise ja kutsealade õigusliku reguleerimise vähendamise ning konkurentsivõimeliste hindade kujundamise tagamise kaudu. Austria on pikalt viivitanud teenuste direktiivi rakendamisega. Direktiivi kiire rakendamine võib aga aidata stimuleerida majanduskasvu. Ennekõike on endiselt vastu võtmata horisontaalne õigusakt, nimelt föderaalseadus, millega rakendatakse kõnealuse direktiivi peamisi põhimõtteid. |
| --- | --- |

(15)

Konkurents teenustesektoris, eelkõige võrguteenuste, sealhulgas kommunikatsiooniteenuste sektoris, samuti transpordi- ja kommunaalteenuste ning jaekaubandus- ja erialateenuste sektoris ei ole piisavalt välja arenenud. Tootlikkuse kasv on olnud aeglane ning turu struktuur ei ole soosinud ostujõu ja tarbijanõudluse suurenemist. Tarbija valikuvõimalusi ja hindade taskukohasust aitaks suurendada konkurentsi edendamine turule sisenemise lihtsustamise ja kutsealade õigusliku reguleerimise vähendamise ning konkurentsivõimeliste hindade kujundamise tagamise kaudu. Austria on pikalt viivitanud teenuste direktiivi rakendamisega. Direktiivi kiire rakendamine võib aga aidata stimuleerida majanduskasvu. Ennekõike on endiselt vastu võtmata horisontaalne õigusakt, nimelt föderaalseadus, millega rakendatakse kõnealuse direktiivi peamisi põhimõtteid.

| (16) | Austria on võtnud laiendatud euroala pakti raames hulga kohustusi. Kohustusi on võetud paktis käsitletud neljast valdkonnast kolmes. Fiskaalpoliitika valdkonnas võetavate meetmetega püütakse tõsta tegelikku pensioniiga ning kontrollida tõhusamalt avaliku sektori kulutusi eri valitsustasanditel. Tööhõive valdkonnas keskendutakse noorte töötuse vähendamisele ning konkurentsivõime valdkonnas investeeringutele teadusuuringutesse ja tehnilisse haridusse, samuti koolide pikapäevaõppe mudelite väljatöötamisele. Pakti raames kavandatud algatused on kooskõlas riikliku reformikavaga ning eelarveraamistikku käsitleva föderaalseaduse ja stabiilsusprogrammiga. Ehkki nende meetmete abil on võimalik kõrvaldada mõned peamised sotsiaal-majanduslikud probleemid, oleks tulnud kasuks võtta lahendamata probleemidega tegelemiseks kohustused ka sellistes valdkondades nagu eelarvepoliitika, haridus, konkurents ja innovatsioon. Laiendatud euroala pakti kohustusi on soovitusi koostades hinnatud ja arvesse võetud. |
| --- | --- |

(16)

Austria on võtnud laiendatud euroala pakti raames hulga kohustusi. Kohustusi on võetud paktis käsitletud neljast valdkonnast kolmes. Fiskaalpoliitika valdkonnas võetavate meetmetega püütakse tõsta tegelikku pensioniiga ning kontrollida tõhusamalt avaliku sektori kulutusi eri valitsustasanditel. Tööhõive valdkonnas keskendutakse noorte töötuse vähendamisele ning konkurentsivõime valdkonnas investeeringutele teadusuuringutesse ja tehnilisse haridusse, samuti koolide pikapäevaõppe mudelite väljatöötamisele. Pakti raames kavandatud algatused on kooskõlas riikliku reformikavaga ning eelarveraamistikku käsitleva föderaalseaduse ja stabiilsusprogrammiga. Ehkki nende meetmete abil on võimalik kõrvaldada mõned peamised sotsiaal-majanduslikud probleemid, oleks tulnud kasuks võtta lahendamata probleemidega tegelemiseks kohustused ka sellistes valdkondades nagu eelarvepoliitika, haridus, konkurents ja innovatsioon. Laiendatud euroala pakti kohustusi on soovitusi koostades hinnatud ja arvesse võetud.

| (17) | Komisjon on hinnanud Austria stabiilsusprogrammi, riiklikku reformikava ja laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Austria fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning ka seda, kuidas neis järgitakse ELi eeskirju ja juhiseid, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldist juhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse riigi tasandi otsustesse. Komisjon leiab, et arvestades soodsaid majandustingimusi, tuleks eelkõige 2012. aastal kiirendada eelarve konsolideerimist ning et eri valitsustasandite vahelisi eelarvelisi suhteid tuleks täiendavalt reformida. Tööturgu aitaks dünaamilisemaks muuta maksukoormuse piiramine, haridustulemuste parandamine ja tööturu soolise jagunemise probleemi lahendamine, ning konkurentsivõimet aitaks suurendada konkurentsi edendamine ja innovatsiooni soodustamine. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon on hinnanud Austria stabiilsusprogrammi, riiklikku reformikava ja laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Austria fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning ka seda, kuidas neis järgitakse ELi eeskirju ja juhiseid, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldist juhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse riigi tasandi otsustesse. Komisjon leiab, et arvestades soodsaid majandustingimusi, tuleks eelkõige 2012. aastal kiirendada eelarve konsolideerimist ning et eri valitsustasandite vahelisi eelarvelisi suhteid tuleks täiendavalt reformida. Tööturgu aitaks dünaamilisemaks muuta maksukoormuse piiramine, haridustulemuste parandamine ja tööturu soolise jagunemise probleemi lahendamine, ning konkurentsivõimet aitaks suurendada konkurentsi edendamine ja innovatsiooni soodustamine.

| (18) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitust, mis koostati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt, on nõukogu läbi vaadanud Austria 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi, ja tema arvamus (3) kajastub eelkõige tema allpool punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes, |
| --- | --- |

(18)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitust, mis koostati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt, on nõukogu läbi vaadanud Austria 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi, ja tema arvamus (3) kajastub eelkõige tema allpool punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes,

SOOVITAB Austrial võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

| 1. | Tuleks kiirendada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist, mis on kavandatud peamiselt kulude poolel, tuues seega valitsemissektori sektori võla suhte langusesse, kasutades ära praegust majanduse elavnemist, et tagada aastail 2011–2013 eelarve korrigeerimine keskmiselt vähemalt 0,75 % SKPst aastas kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega. Selleks tuleks vastu võtta ja rakendada vajalikke meetmeid, sealhulgas piirkondliku tasandi meetmeid. Tuleks täpsustada meetmeid, mida on vaja keskpika perioodi eesmärgi saavutamise tagamiseks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist. |
| --- | --- |

1.

Tuleks kiirendada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist, mis on kavandatud peamiselt kulude poolel, tuues seega valitsemissektori sektori võla suhte langusesse, kasutades ära praegust majanduse elavnemist, et tagada aastail 2011–2013 eelarve korrigeerimine keskmiselt vähemalt 0,75 % SKPst aastas kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega. Selleks tuleks vastu võtta ja rakendada vajalikke meetmeid, sealhulgas piirkondliku tasandi meetmeid. Tuleks täpsustada meetmeid, mida on vaja keskpika perioodi eesmärgi saavutamise tagamiseks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist.

| 2. | Riigi eelarveraamistiku edasiseks tugevdamiseks tuleks teha jõupingutusi ja kooskõlastada eri valitsustasandite vahel õigusloomealased, haldus- ning tulude ja kuludega seotud kohustused eelkõige tervishoiu valdkonnas. |
| --- | --- |

2.

Riigi eelarveraamistiku edasiseks tugevdamiseks tuleks teha jõupingutusi ja kooskõlastada eri valitsustasandite vahel õigusloomealased, haldus- ning tulude ja kuludega seotud kohustused eelkõige tervishoiu valdkonnas.

| 3. | Sotsiaalpartneritega konsulteerides ja riiklikke tavasid järgides tuleks võtta samme, et veelgi vähendada juurdepääsu praegu kohaldatavale ennetähtaegselt pensionile jäämise kavale, millega kaasnevad pikad kindlustusperioodid, ning võtta samme lühendamaks üleminekuperioodi seadusega ette nähtud pensioniea ühtlustamiseks meeste ja naiste vahel, et tagada pensionisüsteemi jätkusuutlikkus ja asjakohasus. Kohaldada rangemaid invaliidsuspensioni saamise tingimusi. |
| --- | --- |

3.

Sotsiaalpartneritega konsulteerides ja riiklikke tavasid järgides tuleks võtta samme, et veelgi vähendada juurdepääsu praegu kohaldatavale ennetähtaegselt pensionile jäämise kavale, millega kaasnevad pikad kindlustusperioodid, ning võtta samme lühendamaks üleminekuperioodi seadusega ette nähtud pensioniea ühtlustamiseks meeste ja naiste vahel, et tagada pensionisüsteemi jätkusuutlikkus ja asjakohasus. Kohaldada rangemaid invaliidsuspensioni saamise tingimusi.

| 4. | Võtta tuleks tööturul osalemist soodustavaid meetmeid: vähendada eelarvet mõjutamata eelkõige madala ja keskmise sissetulekuga töötajatega seotud tõhusat maksukoormust ja tõhusaid sotsiaalkindlustusmakseid; rakendada riiklikku tegevuskava, mis käsitleb naiste ja meeste võrdset kohtlemist tööturul, sealhulgas parandada hooldusteenuste ja pikapäevarühma kohtade kättesaadavust, et suurendada naiste võimalusi töötada täistööajaga ja vähendada seega suuri palgaerinevusi sugupoolte vahel; võtta meetmeid haridustulemuste parandamiseks ja koolist väljalangemise vältimiseks. |
| --- | --- |

4.

Võtta tuleks tööturul osalemist soodustavaid meetmeid: vähendada eelarvet mõjutamata eelkõige madala ja keskmise sissetulekuga töötajatega seotud tõhusat maksukoormust ja tõhusaid sotsiaalkindlustusmakseid; rakendada riiklikku tegevuskava, mis käsitleb naiste ja meeste võrdset kohtlemist tööturul, sealhulgas parandada hooldusteenuste ja pikapäevarühma kohtade kättesaadavust, et suurendada naiste võimalusi töötada täistööajaga ja vähendada seega suuri palgaerinevusi sugupoolte vahel; võtta meetmeid haridustulemuste parandamiseks ja koolist väljalangemise vältimiseks.

| 5. | Täiendavaid meetmeid tuleks võtta konkurentsi edendamiseks, eelkõige teenustesektoris. Selleks tuleks vähendada turule sisenemise tõkkeid, eemaldada mõnede kutsealade põhjendamatud piirangud ning suurendada konkurentsiasutuse volitusi. Kiirendada tuleks teenuste direktiivi rakendamist käsitleva horisontaalse õigusakti vastuvõtmist. |
| --- | --- |

5.

Täiendavaid meetmeid tuleks võtta konkurentsi edendamiseks, eelkõige teenustesektoris. Selleks tuleks vähendada turule sisenemise tõkkeid, eemaldada mõnede kutsealade põhjendamatud piirangud ning suurendada konkurentsiasutuse volitusi. Kiirendada tuleks teenuste direktiivi rakendamist käsitleva horisontaalse õigusakti vastuvõtmist.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3.

3

---

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/12

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Küprose 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

2011/C 210/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Küpros esitas 6. mail 2011 oma riikliku reformikava ja 7. mail 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2010–2014. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt. |
| --- | --- |

(6)

Küpros esitas 6. mail 2011 oma riikliku reformikava ja 7. mail 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2010–2014. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt.

| (7) | Küprose majandus taastub mõõdukalt pärast viimase 35 aasta esimest majanduslangust 2009. aastal, mil SKP reaalkasv vähenes 1,7 %. Majanduslangus mõjutas tööturgu, kus töötuse määr kasvas 2010. aastal 6,5 %-ni. Halvenes ka riigi rahanduse olukord. Valitsemissektori eelarve, mis oli enne kriisi ülejäägis, saavutas 2009. aastal puudujäägi 6 % SKPst. Seda põhjustas automaatsete stabilisaatorite ja suvakohaste stimuleerivate meetmete kasutuselevõtt majanduslangusele reageerimiseks ning maksulaekumisi vähem soodustava kasvumudeli võrdlemisi suur mõju. Majandustegevus elavnes mõõdukalt 2010. aastal, mil majanduskasv oli 1 %. See positiivne näitaja saavutati peamiselt tänu laovarude suurendamisele pärast nende märkimisväärset vähenemist 2009. aastal ning tänu eratarbimise kergele taastumisele. Majanduse väljavaadete paranemine tuleb prognooside kohaselt kasuks tööturule, kus oodatakse tööhõive mõõdukat taastumist ning tööpuuduse järkjärgulist vähenemist võrreldes 2010. aasta lõpu tipptasemega. |
| --- | --- |

(7)

Küprose majandus taastub mõõdukalt pärast viimase 35 aasta esimest majanduslangust 2009. aastal, mil SKP reaalkasv vähenes 1,7 %. Majanduslangus mõjutas tööturgu, kus töötuse määr kasvas 2010. aastal 6,5 %-ni. Halvenes ka riigi rahanduse olukord. Valitsemissektori eelarve, mis oli enne kriisi ülejäägis, saavutas 2009. aastal puudujäägi 6 % SKPst. Seda põhjustas automaatsete stabilisaatorite ja suvakohaste stimuleerivate meetmete kasutuselevõtt majanduslangusele reageerimiseks ning maksulaekumisi vähem soodustava kasvumudeli võrdlemisi suur mõju. Majandustegevus elavnes mõõdukalt 2010. aastal, mil majanduskasv oli 1 %. See positiivne näitaja saavutati peamiselt tänu laovarude suurendamisele pärast nende märkimisväärset vähenemist 2009. aastal ning tänu eratarbimise kergele taastumisele. Majanduse väljavaadete paranemine tuleb prognooside kohaselt kasuks tööturule, kus oodatakse tööhõive mõõdukat taastumist ning tööpuuduse järkjärgulist vähenemist võrreldes 2010. aasta lõpu tipptasemega.

| (8) | Nõukogu, kelle arvamus põhineb ajakohastatud stabiilsusprogrammi hindamisel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97, on seisukohal, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on kuni 2012. aastani realistlik, aga pärast seda üsna optimistlik võrreldes komisjoni talituste 2011. aasta kevadel esitatud prognoosiga. Stabiilsusprogrammis on seatud eesmärk vähendada eelarve puudujääki kooskõlas nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitusega 2011. aastal 4 %-ni SKPst ja 2012. aastal 2,6 %-ni SKPst ning jätkata seejärel eelarve konsolideerimist. Programmis ennustatakse, et võla suhe saavutab tipptaseme 2012. aastal ning väheneb pärast kõnealust aastat. Struktuurne eelarvepositsioon paraneb kooskõlas nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitusega ajavahemikul 2011–2012 aastas keskmiselt 1,5 % SKPst. Struktuurne paranemine on nii 2013. kui ka 2014. aastal prognooside kohaselt siiski aeglasem, kui on ette nähtud stabiilsuse ja kasvu paktis. Programmiperioodil ei saavutata keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurselt tasakaalus eelarve. Kui kavandatud üldine kohandamine hõlmab kulude piiramist, siis enamik 2011. aasta meetmeid võetakse tulude poolel. Programmis kavandatud konsolideerimist ohustavad teatavad riskid, mis on seotud järjepidevate kohandustega maksulaekumisi vähem soodustava kasvumudeli suunas, aasta jooksul lisaeelarvete vastuvõtmise tavaga ning selliste meetmete õigeaegse rakendamisega, mille suhtes ei ole veel sotsiaalpartneritega kokkuleppele jõutud või mida ei ole veel täpsustatud (nt jooksvate kulude piiramine). Arvestades neid riske, võib oodatust halvema makromajandusliku või eelarvepoliitilise arengu korral tekkida vajadus võtta lisameetmeid. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu, kelle arvamus põhineb ajakohastatud stabiilsusprogrammi hindamisel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97, on seisukohal, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on kuni 2012. aastani realistlik, aga pärast seda üsna optimistlik võrreldes komisjoni talituste 2011. aasta kevadel esitatud prognoosiga. Stabiilsusprogrammis on seatud eesmärk vähendada eelarve puudujääki kooskõlas nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitusega 2011. aastal 4 %-ni SKPst ja 2012. aastal 2,6 %-ni SKPst ning jätkata seejärel eelarve konsolideerimist. Programmis ennustatakse, et võla suhe saavutab tipptaseme 2012. aastal ning väheneb pärast kõnealust aastat. Struktuurne eelarvepositsioon paraneb kooskõlas nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitusega ajavahemikul 2011–2012 aastas keskmiselt 1,5 % SKPst. Struktuurne paranemine on nii 2013. kui ka 2014. aastal prognooside kohaselt siiski aeglasem, kui on ette nähtud stabiilsuse ja kasvu paktis. Programmiperioodil ei saavutata keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurselt tasakaalus eelarve. Kui kavandatud üldine kohandamine hõlmab kulude piiramist, siis enamik 2011. aasta meetmeid võetakse tulude poolel. Programmis kavandatud konsolideerimist ohustavad teatavad riskid, mis on seotud järjepidevate kohandustega maksulaekumisi vähem soodustava kasvumudeli suunas, aasta jooksul lisaeelarvete vastuvõtmise tavaga ning selliste meetmete õigeaegse rakendamisega, mille suhtes ei ole veel sotsiaalpartneritega kokkuleppele jõutud või mida ei ole veel täpsustatud (nt jooksvate kulude piiramine). Arvestades neid riske, võib oodatust halvema makromajandusliku või eelarvepoliitilise arengu korral tekkida vajadus võtta lisameetmeid.

| (9) | Hoolimata jooksevkonto puudujäägi vähenemisest ligikaudu 8 %-ni SKPst 2010. aastal, on see näitaja endiselt suur ja võib pärssida keskpika perioodi majanduskasvu. Avaliku sektori kulutusi tuleb rahastada kas välisvõla või erasektori säästudega. Viimasega kaasneks väiksem SKP kasv, kuna see pidurdaks eratarbimist või investeerimist. Keskpikal perioodil hakkaks puudujääk vähenema, aga ainult mõõdukas tempos. Nõukogu soovitas 13. juulil 2010 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames Küprose ametiasutustel muuta siduvamaks ka oma keskpika perioodi eelarveraamistik. Seni ei ole edusammudest teatatud. Vastavalt stabiilsusprogrammile hakatakse keskpika perioodi eelarveraamistikku täielikult rakendama alates 2014. ja mitte 2012. eelarveaastast, nagu alles hiljuti eeldati. Seetõttu avaldub selle mõju alles keskpika perioodi vältel. Uue raamistiku õigeaegne rakendamine on oluline riigi rahanduse eduka ja kestva konsolideerimise seisukohast. |
| --- | --- |

(9)

Hoolimata jooksevkonto puudujäägi vähenemisest ligikaudu 8 %-ni SKPst 2010. aastal, on see näitaja endiselt suur ja võib pärssida keskpika perioodi majanduskasvu. Avaliku sektori kulutusi tuleb rahastada kas välisvõla või erasektori säästudega. Viimasega kaasneks väiksem SKP kasv, kuna see pidurdaks eratarbimist või investeerimist. Keskpikal perioodil hakkaks puudujääk vähenema, aga ainult mõõdukas tempos. Nõukogu soovitas 13. juulil 2010 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames Küprose ametiasutustel muuta siduvamaks ka oma keskpika perioodi eelarveraamistik. Seni ei ole edusammudest teatatud. Vastavalt stabiilsusprogrammile hakatakse keskpika perioodi eelarveraamistikku täielikult rakendama alates 2014. ja mitte 2012. eelarveaastast, nagu alles hiljuti eeldati. Seetõttu avaldub selle mõju alles keskpika perioodi vältel. Uue raamistiku õigeaegne rakendamine on oluline riigi rahanduse eduka ja kestva konsolideerimise seisukohast.

| (10) | Pangandussektor pidas üleilmsele finantskriisile ja euroala riigivõlakriisile hästi vastu ning valitsuse sekkumise järele vajadust ei olnud. Pangandussektori mõõde on võrreldes riigi majandusega suur. Pankade varade väärtus on ilma tütarettevõtjaid ja välispankade filiaale arvesse võtmata üle kuue korra suurem kui riigi SKP ning neid arvesse võttes koguni üheksa korda suurem kui SKP. Lisaks sellele on pangandussektor üsna koondunud ning pangandusturul domineerivad kolm siseriiklikku kontserni, kelle vara väärtus moodustab ligikaudu 55 % kõikide pankade, välja arvatud ühistupankade koguvarast. Rahvusvahelistel finantsturgudel endiselt varitsevate riskide tõttu on otstarbekas hallata bilanssi endiselt konservatiivselt ja teostada ranget usaldusnormatiivide täitmise järelevalvet. Pangandusjärelevalvet teostavad kaks asutust: Küprose Keskpank kommertspankade üle ning Ühistute Järelevalve- ja Arendusamet ühistupankade üle. Valitsus edendab ühtlustamistavasid nimetatud kahes järelevalveorganis. Samal ajal on järelevalve ühendamise suunas tehtava sammuna vaja tõhustada ühistupankade üle teostatava järelevalve läbipaistvust. |
| --- | --- |

(10)

Pangandussektor pidas üleilmsele finantskriisile ja euroala riigivõlakriisile hästi vastu ning valitsuse sekkumise järele vajadust ei olnud. Pangandussektori mõõde on võrreldes riigi majandusega suur. Pankade varade väärtus on ilma tütarettevõtjaid ja välispankade filiaale arvesse võtmata üle kuue korra suurem kui riigi SKP ning neid arvesse võttes koguni üheksa korda suurem kui SKP. Lisaks sellele on pangandussektor üsna koondunud ning pangandusturul domineerivad kolm siseriiklikku kontserni, kelle vara väärtus moodustab ligikaudu 55 % kõikide pankade, välja arvatud ühistupankade koguvarast. Rahvusvahelistel finantsturgudel endiselt varitsevate riskide tõttu on otstarbekas hallata bilanssi endiselt konservatiivselt ja teostada ranget usaldusnormatiivide täitmise järelevalvet. Pangandusjärelevalvet teostavad kaks asutust: Küprose Keskpank kommertspankade üle ning Ühistute Järelevalve- ja Arendusamet ühistupankade üle. Valitsus edendab ühtlustamistavasid nimetatud kahes järelevalveorganis. Samal ajal on järelevalve ühendamise suunas tehtava sammuna vaja tõhustada ühistupankade üle teostatava järelevalve läbipaistvust.

| (11) | Elanikkonna vananemise pikaajaline prognoositud mõju eelarvele on ELi keskmisest tunduvalt suurem, mis on peamiselt tingitud sellest, et pensionikulutuste suhe SKPsse suureneb järgmistel kümnenditel märkimisväärselt. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid kõrged. Aprillis 2009 alustati pensionireformi. Selle raames keskendutakse peamiselt tuludele ja reform aitab ainult vähesel määral aeglustada pensionikulude kasvu. Väga vähe edusamme on tehtud seoses tervishoiureformiga, mille eesmärk on pärssida kulude prognoositavat suurenemist riikliku tervishoiusüsteemi väljakujundamise ning riiklike haiglate autonoomseks muutmise kaudu. |
| --- | --- |

(11)

Elanikkonna vananemise pikaajaline prognoositud mõju eelarvele on ELi keskmisest tunduvalt suurem, mis on peamiselt tingitud sellest, et pensionikulutuste suhe SKPsse suureneb järgmistel kümnenditel märkimisväärselt. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid kõrged. Aprillis 2009 alustati pensionireformi. Selle raames keskendutakse peamiselt tuludele ja reform aitab ainult vähesel määral aeglustada pensionikulude kasvu. Väga vähe edusamme on tehtud seoses tervishoiureformiga, mille eesmärk on pärssida kulude prognoositavat suurenemist riikliku tervishoiusüsteemi väljakujundamise ning riiklike haiglate autonoomseks muutmise kaudu.

| (12) | Elukallidust kompenseeriva toetuse automaatne korrigeerimine kaks korda aastas on otseselt seotud tarbijahinnaindeksi keskmise protsendilise muutusega viimasel kuuel kuul võrreldes eelnenud kuue kuuga. Toetuse automaatset korrigeerimist toetavad tugevalt sotsiaalpartnerid ja selle üle ei ole olnud võimalik pidada arutelusid kollektiivläbirääkimiste protsessi raames. Korrigeerimise ühtse kohaldamise tõttu ei kajasta palgad aga tootlikkuse erinevust eri sektorites. Toetuse korrigeerimise puudusteks on esiteks asjaolu, et palgad on seotud ainult toodete hindade ja mitte tootlikkuse kasvuga. Teiseks saavad sellest süsteemist eelkõige kasu kõrgemapalgalised töötajad. Kolmandaks on elukallidust kompenseeriva toetuse korrigeerimisel tugev mõju riigi rahandusele, sest lisaks palkadele mõjutab see otseselt ka pensioneid, hüvitisi ja muid toetusi. |
| --- | --- |

(12)

Elukallidust kompenseeriva toetuse automaatne korrigeerimine kaks korda aastas on otseselt seotud tarbijahinnaindeksi keskmise protsendilise muutusega viimasel kuuel kuul võrreldes eelnenud kuue kuuga. Toetuse automaatset korrigeerimist toetavad tugevalt sotsiaalpartnerid ja selle üle ei ole olnud võimalik pidada arutelusid kollektiivläbirääkimiste protsessi raames. Korrigeerimise ühtse kohaldamise tõttu ei kajasta palgad aga tootlikkuse erinevust eri sektorites. Toetuse korrigeerimise puudusteks on esiteks asjaolu, et palgad on seotud ainult toodete hindade ja mitte tootlikkuse kasvuga. Teiseks saavad sellest süsteemist eelkõige kasu kõrgemapalgalised töötajad. Kolmandaks on elukallidust kompenseeriva toetuse korrigeerimisel tugev mõju riigi rahandusele, sest lisaks palkadele mõjutab see otseselt ka pensioneid, hüvitisi ja muid toetusi.

| (13) | Tööjõu osalus tööturul on Küprosel ELi keskmisest suurem, aga samas valitseb tööturul tugev sooline ebavõrdsus. Riiklikus reformikavas on tööhõive ja majanduskasvu peamiste kitsaskohtadena esile toodud erinevusi naiste ja meeste tööhõives, lastehoiuteenuste maksumust ja kättesaadavust, paindlike tööhõivevormide nappust ja püsivaid suuri meeste ja naiste palgaerinevusi. Selles osas on riiklikus reformikavas esitatud seotud meetmed. Kesk- ja kõrghariduse omandamise tase on Küprosel kõrge, aga kutseharidus ja -koolitus ei ole kuigi populaarne. Noorte kõrge töötuse määr ja kõrgharidusega töötute suur osakaal annab märku oskuste mittevastavusest tööturu nõudlusele Küprose majanduses. Osalus elukestvas õppes on väike, pidades silmas asjaolu, et hariduse omandamise tase on riigis üldiselt hea. Eriti vähe osalevad elukestvas õppes teatavad kindlad elanikkonnarühmad (madala kvalifikatsiooniga töötajad, eakad ja töötud). Nende probleemide lahendamiseks plaanitakse riiklikus reformikavas mitmeid meetmeid, sealhulgas kavatsetakse luua hulk uusi keskharidusjärgseid kutseharidus- ja -koolitusasutusi ning samuti plaanitakse juurutada uus praktikasüsteem alates 2012.–2013. õppeaastast. Riigi strateegiline eesmärk on liikuda väikse tootlikkusega töökohtade juurest suure tootlikkusega töökohtade poole. Selle saavutamisele tuleks üldiselt suurel määral kasuks, kui riik kujundaks ümber oma haridus- ja koolitussüsteemi, eesmärgiga saavutada oskuste kombinatsioon, mis vastaks paremini tööturu nõudmistele. |
| --- | --- |

(13)

Tööjõu osalus tööturul on Küprosel ELi keskmisest suurem, aga samas valitseb tööturul tugev sooline ebavõrdsus. Riiklikus reformikavas on tööhõive ja majanduskasvu peamiste kitsaskohtadena esile toodud erinevusi naiste ja meeste tööhõives, lastehoiuteenuste maksumust ja kättesaadavust, paindlike tööhõivevormide nappust ja püsivaid suuri meeste ja naiste palgaerinevusi. Selles osas on riiklikus reformikavas esitatud seotud meetmed. Kesk- ja kõrghariduse omandamise tase on Küprosel kõrge, aga kutseharidus ja -koolitus ei ole kuigi populaarne. Noorte kõrge töötuse määr ja kõrgharidusega töötute suur osakaal annab märku oskuste mittevastavusest tööturu nõudlusele Küprose majanduses. Osalus elukestvas õppes on väike, pidades silmas asjaolu, et hariduse omandamise tase on riigis üldiselt hea. Eriti vähe osalevad elukestvas õppes teatavad kindlad elanikkonnarühmad (madala kvalifikatsiooniga töötajad, eakad ja töötud). Nende probleemide lahendamiseks plaanitakse riiklikus reformikavas mitmeid meetmeid, sealhulgas kavatsetakse luua hulk uusi keskharidusjärgseid kutseharidus- ja -koolitusasutusi ning samuti plaanitakse juurutada uus praktikasüsteem alates 2012.–2013. õppeaastast. Riigi strateegiline eesmärk on liikuda väikse tootlikkusega töökohtade juurest suure tootlikkusega töökohtade poole. Selle saavutamisele tuleks üldiselt suurel määral kasuks, kui riik kujundaks ümber oma haridus- ja koolitussüsteemi, eesmärgiga saavutada oskuste kombinatsioon, mis vastaks paremini tööturu nõudmistele.

| (14) | Küpros võttis 2010. aasta juulis vastu üldseaduse teenuste direktiivi ülevõtmiseks riigi õigusesse. Riiklikust rakendusmeetmest teatamise kaudu 2011. aasta alguses on vastu võetud ning hiljuti komisjonile edastatud ka mõned valdkondlikud õigusaktid. Paraku püsivad kahtlused ülevõtmise terviklikkuse suhtes, sest mõned valdkondlikud õigusaktid sisaldavad endiselt mõningaid takistusi asutamisõiguse ja teenuste vaba osutamise õiguse kasutamisele ja neid õigusakte ei ole seni muudetud. Kõnealused takistused hõlmavad üldkohaldatavaid piiranguid, näiteks asjaolu, et kohalikud ametiasutused nõuavad luba mis tahes äritegevuse alustamiseks või et lubade kehtivusaeg on piiratud, olenemata tegevusalast ja seotud riskidest. Samuti võivad takistused olla väga konkreetsed, näiteks kohaldatakse turismiteenustele kindlaksmääratud tariife ning autorenditeenustele majandusvajaduste teste lubade andmise protsessis, koheldakse diskrimineerivalt teistest liikmesriikidest pärit ehitusettevõtjaid ning ei lubata arhitektidel ja inseneridel tegeleda oma kutsetegevusega juriidiliste isikutena. |
| --- | --- |

(14)

Küpros võttis 2010. aasta juulis vastu üldseaduse teenuste direktiivi ülevõtmiseks riigi õigusesse. Riiklikust rakendusmeetmest teatamise kaudu 2011. aasta alguses on vastu võetud ning hiljuti komisjonile edastatud ka mõned valdkondlikud õigusaktid. Paraku püsivad kahtlused ülevõtmise terviklikkuse suhtes, sest mõned valdkondlikud õigusaktid sisaldavad endiselt mõningaid takistusi asutamisõiguse ja teenuste vaba osutamise õiguse kasutamisele ja neid õigusakte ei ole seni muudetud. Kõnealused takistused hõlmavad üldkohaldatavaid piiranguid, näiteks asjaolu, et kohalikud ametiasutused nõuavad luba mis tahes äritegevuse alustamiseks või et lubade kehtivusaeg on piiratud, olenemata tegevusalast ja seotud riskidest. Samuti võivad takistused olla väga konkreetsed, näiteks kohaldatakse turismiteenustele kindlaksmääratud tariife ning autorenditeenustele majandusvajaduste teste lubade andmise protsessis, koheldakse diskrimineerivalt teistest liikmesriikidest pärit ehitusettevõtjaid ning ei lubata arhitektidel ja inseneridel tegeleda oma kutsetegevusega juriidiliste isikutena.

| (15) | Takistuseks majanduskasvule võivad olla keskkonnaga seotud piirangud ning ressursi- ja energiakasutuse küsimused. Need võivad olla seotud riigi spetsiifilise geograafilise asukohaga ja kliimamuutuste tagajärgedega, näiteks tavapärasest pikemate põuaperioodidega. Hiljuti on läbi viidud ja avaldatud taastuvenergia kasutamise toetuskavade kulutõhususe hindamine, mille alusel vaadati toetuskavad uuesti läbi. Energeetikasektori toimimist saaks oluliselt parandada, võttes kasutusele maagaasi ja hõlbustades investeerimist taastuvenergia infrastruktuuri. |
| --- | --- |

(15)

Takistuseks majanduskasvule võivad olla keskkonnaga seotud piirangud ning ressursi- ja energiakasutuse küsimused. Need võivad olla seotud riigi spetsiifilise geograafilise asukohaga ja kliimamuutuste tagajärgedega, näiteks tavapärasest pikemate põuaperioodidega. Hiljuti on läbi viidud ja avaldatud taastuvenergia kasutamise toetuskavade kulutõhususe hindamine, mille alusel vaadati toetuskavad uuesti läbi. Energeetikasektori toimimist saaks oluliselt parandada, võttes kasutusele maagaasi ja hõlbustades investeerimist taastuvenergia infrastruktuuri.

| (16) | Küpros on võtnud laiendatud euroala pakti raames hulga kohustusi. Paktiga kohustatakse riiki suurendama eelarve jätkusuutlikkust. Selleks peab riik valmistama ette raamseaduse finantskriisiga tegelemiseks ja asutama täielikult sõltumatu finantsstabiilsusfondi. Lisaks sellele on praegu käimas avaliku sektori pensionisüsteemi ümberkujundamise dialoog, mis on kavas lõpule viia 2011. aasta lõpuks. Tööhõivemeetmed hõlmavad võitlust ebaseadusliku ja deklareerimata tööga, oskuste vastavusse viimist tööturu nõudlusega ning ettevõtjate konkurentsivõime suurendamist. Konkurentsivõime edendamise meetmed on suunatud avaliku sektori palkade hoidmisele samal tasemel (palkade indekseerimise mehhanism kavandatakse ümber), väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime suurendamisele, riikliku digiteerimisstrateegia lõpuleviimisele 2011. aastaks ning energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate edendamisele. Kõnealused kohustused on võetud pakti neljas valdkonnas. Nende eesmärk on tagada stabiilsusprogrammis ja riiklikus reformikavas visandatud laiaulatuslikuma ümberkorralduste kava järjepidevus ja kinnitada varem väljendatud kavatsust viia ellu reforme riigi struktuuriliste puuduste kõrvaldamiseks, kuigi praeguses etapis ei määrata kindlaks ajakava avaliku sektori palkade ja pensionisüsteemi probleemidega tegelemiseks. Neid kohustusi on soovitusi koostades hinnatud ja arvesse võetud. |
| --- | --- |

(16)

Küpros on võtnud laiendatud euroala pakti raames hulga kohustusi. Paktiga kohustatakse riiki suurendama eelarve jätkusuutlikkust. Selleks peab riik valmistama ette raamseaduse finantskriisiga tegelemiseks ja asutama täielikult sõltumatu finantsstabiilsusfondi. Lisaks sellele on praegu käimas avaliku sektori pensionisüsteemi ümberkujundamise dialoog, mis on kavas lõpule viia 2011. aasta lõpuks. Tööhõivemeetmed hõlmavad võitlust ebaseadusliku ja deklareerimata tööga, oskuste vastavusse viimist tööturu nõudlusega ning ettevõtjate konkurentsivõime suurendamist. Konkurentsivõime edendamise meetmed on suunatud avaliku sektori palkade hoidmisele samal tasemel (palkade indekseerimise mehhanism kavandatakse ümber), väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime suurendamisele, riikliku digiteerimisstrateegia lõpuleviimisele 2011. aastaks ning energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate edendamisele. Kõnealused kohustused on võetud pakti neljas valdkonnas. Nende eesmärk on tagada stabiilsusprogrammis ja riiklikus reformikavas visandatud laiaulatuslikuma ümberkorralduste kava järjepidevus ja kinnitada varem väljendatud kavatsust viia ellu reforme riigi struktuuriliste puuduste kõrvaldamiseks, kuigi praeguses etapis ei määrata kindlaks ajakava avaliku sektori palkade ja pensionisüsteemi probleemidega tegelemiseks. Neid kohustusi on soovitusi koostades hinnatud ja arvesse võetud.

| (17) | Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi, riiklikku reformikava ja laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Küprose eelarve- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning ka seda, kuidas neis järgitakse ELi eeskirju ja juhiseid, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldist juhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse riigi tasandi otsustesse. Pidades silmas hindamise tulemusi, leiab komisjon, et 2011. aastaks seatud puudujäägi-eesmärgi saavutamiseks on tarvis teha rohkem jõupingutusi ning et aastaks 2012 ja sellele järgnevateks aastateks tuleb vastu võtta täiendavaid konsolideerimismeetmeid. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks on tarvis lisameetmeid pensioni- ja tervishoiusüsteemis. Samuti tuleb täiendavaid meetmeid võtta selleks, et tugevdada usaldusnormatiivide täitmise järelevalveraamistikku panganduses, kohandada palkade indekseerimise süsteemi ning parandada kutseharidust, -koolitust ja -oskusi, ettevõtluskeskkonda ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi, riiklikku reformikava ja laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Küprose eelarve- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning ka seda, kuidas neis järgitakse ELi eeskirju ja juhiseid, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldist juhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse riigi tasandi otsustesse. Pidades silmas hindamise tulemusi, leiab komisjon, et 2011. aastaks seatud puudujäägi-eesmärgi saavutamiseks on tarvis teha rohkem jõupingutusi ning et aastaks 2012 ja sellele järgnevateks aastateks tuleb vastu võtta täiendavaid konsolideerimismeetmeid. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks on tarvis lisameetmeid pensioni- ja tervishoiusüsteemis. Samuti tuleb täiendavaid meetmeid võtta selleks, et tugevdada usaldusnormatiivide täitmise järelevalveraamistikku panganduses, kohandada palkade indekseerimise süsteemi ning parandada kutseharidust, -koolitust ja -oskusi, ettevõtluskeskkonda ja energiatõhusust.

| (18) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut ja nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitust, mis koostati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt, on nõukogu läbi vaadanud Küprose 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi, ja tema arvamus (3) kajastub eelkõige tema allpool punktides 1 ja 3esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Küprose riikliku reformikava, |
| --- | --- |

(18)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut ja nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitust, mis koostati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt, on nõukogu läbi vaadanud Küprose 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi, ja tema arvamus (3) kajastub eelkõige tema allpool punktides 1 ja 3esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Küprose riikliku reformikava,

SOOVITAB Küprosel võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

| 1. | Riik peaks võtma vastu vajalikud püsimeetmed 2011. aasta eelarve-eesmärgi saavutamiseks ja eelarve ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks 2012. aastaks kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses tehtud nõukogu soovitustega. Meetmeid tuleks võtta kulude rangeks kontrollimiseks ja oodatust paremat eelarvepoliitilist arengut tuleks kasutada puudujäägi ja võlataseme kiiremaks vähendamiseks. Tagada tuleks edusammud keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks (vähemalt 0,5 % SKPst aastas) ning valitsemissektori võla suhe tuleks langusesse tuua. Kiirendada tuleks kohustusliku mitmeaastase eelarveraamistiku ja parandusmehhanismide järkjärgulist kasutuselevõttu alates 2012. aasta eelarve ettevalmistamisest, kusjuures eelarveraamistikul peaks olema siduv õiguslik alus. Programmi- ja tulemuspõhine eelarvestamine tuleks esimesel võimalusel kasutusele võtta. |
| --- | --- |

1.

Riik peaks võtma vastu vajalikud püsimeetmed 2011. aasta eelarve-eesmärgi saavutamiseks ja eelarve ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks 2012. aastaks kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses tehtud nõukogu soovitustega. Meetmeid tuleks võtta kulude rangeks kontrollimiseks ja oodatust paremat eelarvepoliitilist arengut tuleks kasutada puudujäägi ja võlataseme kiiremaks vähendamiseks. Tagada tuleks edusammud keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks (vähemalt 0,5 % SKPst aastas) ning valitsemissektori võla suhe tuleks langusesse tuua. Kiirendada tuleks kohustusliku mitmeaastase eelarveraamistiku ja parandusmehhanismide järkjärgulist kasutuselevõttu alates 2012. aasta eelarve ettevalmistamisest, kusjuures eelarveraamistikul peaks olema siduv õiguslik alus. Programmi- ja tulemuspõhine eelarvestamine tuleks esimesel võimalusel kasutusele võtta.

| 2. | Usaldusnormatiivide täitmise järelevalveraamistikku tuleks kommerts- ja ühistupankade puhul veelgi tugevdada, et tagada riskide varajane tuvastamine. |
| --- | --- |

2.

Usaldusnormatiivide täitmise järelevalveraamistikku tuleks kommerts- ja ühistupankade puhul veelgi tugevdada, et tagada riskide varajane tuvastamine.

| 3. | Riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust tuleks parandada, rakendades reformimeetmeid pensioni- ja tervishoiukulude kontrollimiseks, eesmärgiga pidurdada elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositavat suurenemist. Pensioni sissemaksete tegemise aega tuleks pikendada ning pensioniiga tuleks siduda oodatava elueaga või võtta vastu muid võrreldava eelarvemõjuga meetmeid. Samal ajal tuleks kanda hoolt selle eest, et eakate inimeste vaesusrisk ei suureneks. Täiendavaid meetmeid tuleks võtta riikliku tervisekindlustussüsteemi kiiremaks juurutamiseks. |
| --- | --- |

3.

Riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust tuleks parandada, rakendades reformimeetmeid pensioni- ja tervishoiukulude kontrollimiseks, eesmärgiga pidurdada elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositavat suurenemist. Pensioni sissemaksete tegemise aega tuleks pikendada ning pensioniiga tuleks siduda oodatava elueaga või võtta vastu muid võrreldava eelarvemõjuga meetmeid. Samal ajal tuleks kanda hoolt selle eest, et eakate inimeste vaesusrisk ei suureneks. Täiendavaid meetmeid tuleks võtta riikliku tervisekindlustussüsteemi kiiremaks juurutamiseks.

| 4. | Sotsiaalpartneritega konsulteerides ja riiklikke tavasid järgides tuleks võtta meetmeid palgaläbirääkimis- ja palkade indekseerimise süsteemi ümberkujundamiseks, et palgatõus peegeldaks paremini tööjõu tootlikkuse ja konkurentsivõime arengut. |
| --- | --- |

4.

Sotsiaalpartneritega konsulteerides ja riiklikke tavasid järgides tuleks võtta meetmeid palgaläbirääkimis- ja palkade indekseerimise süsteemi ümberkujundamiseks, et palgatõus peegeldaks paremini tööjõu tootlikkuse ja konkurentsivõime arengut.

| 5. | Täiendavaid samme tuleks astuda kutsehariduse ja –koolituse süsteemi kavandatud reformimiseks, sealhulgas sobitada haridustulemused paremini kokku tööturu nõudmistega. Selleks tuleks asutada keskharidusjärgse kutsehariduse ja –koolituse instituut. Kutsekoolitussüsteemi tõhusust tuleks suurendada, luues eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajatele, naistele ja eakamatele töötajatele stiimuleid kutsehariduses ja –koolituses osalemiseks. |
| --- | --- |

5.

Täiendavaid samme tuleks astuda kutsehariduse ja –koolituse süsteemi kavandatud reformimiseks, sealhulgas sobitada haridustulemused paremini kokku tööturu nõudmistega. Selleks tuleks asutada keskharidusjärgse kutsehariduse ja –koolituse instituut. Kutsekoolitussüsteemi tõhusust tuleks suurendada, luues eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajatele, naistele ja eakamatele töötajatele stiimuleid kutsehariduses ja –koolituses osalemiseks.

| 6. | Majanduskasvu edendamiseks ja tööhõive suurendamiseks teenustesektoris tuleks valdkondlikest õigusaktidest 2011. aasta detsembriks kaotada järelejäänud sätted, mis takistavad asutamisõiguse ja teenuste vaba osutamise õiguse kasutamist. |
| --- | --- |

6.

Majanduskasvu edendamiseks ja tööhõive suurendamiseks teenustesektoris tuleks valdkondlikest õigusaktidest 2011. aasta detsembriks kaotada järelejäänud sätted, mis takistavad asutamisõiguse ja teenuste vaba osutamise õiguse kasutamist.

| 7. | Suurendada energialiikide kombinatsiooni mitmekesisust ja taastuvenergiaallikate ning laiendada taastuvenergia kasutamist tuleks võtta meetmeid, millega võimaldatakse suuremat vabadust hindade kujundamisel. 2012. aastaks tuleks koostada veevarude majandamise kava ja kehtestada hinnakujundusskeem, milles kajastatakse kulutõhususe ja kulude õigluse põhimõtet. Kava ja skeemi eesmärk on tagada veevarude säästlikum majandamine. |
| --- | --- |

7.

Suurendada energialiikide kombinatsiooni mitmekesisust ja taastuvenergiaallikate ning laiendada taastuvenergia kasutamist tuleks võtta meetmeid, millega võimaldatakse suuremat vabadust hindade kujundamisel. 2012. aastaks tuleks koostada veevarude majandamise kava ja kehtestada hinnakujundusskeem, milles kajastatakse kulutõhususe ja kulude õigluse põhimõtet. Kava ja skeemi eesmärk on tagada veevarude säästlikum majandamine.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J.VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3.

3

---

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/16

---

KOMISJONI ARVAMUS,

15. juuli 2011,

Slovakkias asuva Bohunice V-1 tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

(Ainult slovakikeelne tekst on autentne)

2011/C 210/05

Hindamine, mille tulemused on siin esitatud, toimus vastavalt Euratomi asutamislepingu sätetele; selle hindamisega ei piirata täiendavat hindamist, mis toimub vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule, ega viimasena nimetatud lepingust ja teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi.

Slovakkia valitsus esitas 21. jaanuaril 2011 vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 Euroopa Komisjonile üldandmed Bohunice V-1 tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta.

Kõnealuste andmete ja täiendava teabe alusel, mida komisjon soovis saada 18. veebruaril 2011 ja mille Slovakkia ametiasutused esitasid 8. ja 29. aprillil 2011, ning pärast konsulteerimist eksperdirühmaga on komisjon koostanud järgmise arvamuse:

| 1) | vahemaa tuumarajatise ja teise liikmesriigi, käesoleval juhul Tšehhi Vabariik, lähima punkti vahel on ligikaudu 38 km. Austria ja Ungari piirid on vastavalt 55 km ja 62 km kaugusel; |
| --- | --- |

1)

vahemaa tuumarajatise ja teise liikmesriigi, käesoleval juhul Tšehhi Vabariik, lähima punkti vahel on ligikaudu 38 km. Austria ja Ungari piirid on vastavalt 55 km ja 62 km kaugusel;

| 2) | tavapärase dekomisjoneerimistegevuse käigus vabanevad vedelad ja gaasilised heited ei põhjusta teise liikmesriigi elanikkonna tervisele märkimisväärset ohtu; |
| --- | --- |

2)

tavapärase dekomisjoneerimistegevuse käigus vabanevad vedelad ja gaasilised heited ei põhjusta teise liikmesriigi elanikkonna tervisele märkimisväärset ohtu;

| 3) | madala ja keskmise aktiivsusega tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse ajutiselt kohapeal enne nende vedu riigi lõppladustuskohta Mochovcesse. Kõrge aktiivsusega tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse kuni riigi sügavhoidla valmimiseni kohapeal; |
| --- | --- |

3)

madala ja keskmise aktiivsusega tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse ajutiselt kohapeal enne nende vedu riigi lõppladustuskohta Mochovcesse. Kõrge aktiivsusega tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse kuni riigi sügavhoidla valmimiseni kohapeal;

| 4) | vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed või materjalid vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tuleks teha vastavalt põhilistes ohutusnormides (direktiiv 96/29/Euratom) sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

4)

vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed või materjalid vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tuleks teha vastavalt põhilistes ohutusnormides (direktiiv 96/29/Euratom) sätestatud kriteeriumidele;

| 5) | üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetusest põhjustatud ettenägematu radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemise korral tekkivad kiirgusdoosid ei ohusta teise liikmesriigi elanike tervist. |
| --- | --- |

5)

üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetusest põhjustatud ettenägematu radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemise korral tekkivad kiirgusdoosid ei ohusta teise liikmesriigi elanike tervist.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Slovaki Vabariigis asuva tuumaelektrijaama Bohunice V-1 dekomisjoneerimisel tekkivate mis tahes liiki radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine ei põhjusta tavapärase tegevuse ega ka üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral teise liikmesriigi vee, pinnase või õhuruumi radioaktiivset saastumist.

Brüssel, 15. juuli 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Günther OETTINGER

---

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/18

---

KOMISJONI ARVAMUS,

15. juuli 2011,

Euroopa Keskpanga määrust (EÜ) nr 25/2009 (rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2008/32)) muutva määruse eelnõu kohta

2011/C 210/06

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Komisjon sai 19. mail 2011 Euroopa Keskpangalt taotluse esitada arvamus Euroopa Keskpanga määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuesti sõnastatud; EKP/2008/32; edaspidi „määruse eelnõu”). |
| --- | --- |

1.1.

Komisjon sai 19. mail 2011 Euroopa Keskpangalt taotluse esitada arvamus Euroopa Keskpanga määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuesti sõnastatud; EKP/2008/32; edaspidi „määruse eelnõu”).

| 1.2. | Komisjon tervitab seda taotlust ja tõdeb, et Euroopa Keskpank (EKP) toimib kooskõlas kohustusega konsulteerida komisjoniga EKP määruste eelnõude osas, kui need on seotud komisjoni statistikavajadustega, nagu on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 (statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt) artikli 5 lõikes 2. Kuna konsulteerimisnõude eesmärk on tagada ühtsus, mida on vaja nii EKP kui ka komisjoni teabega seotud nõuete rahuldamiseks, tuletab komisjon meelde, et EKP ja komisjoni vaheline tihe koostöö on kasulik nii mõlema institutsiooni kui ka kasutajate ja vastajate seisukohalt, sest tänu sellele on Euroopa statistika tootmine tõhusam. |
| --- | --- |

1.2.

Komisjon tervitab seda taotlust ja tõdeb, et Euroopa Keskpank (EKP) toimib kooskõlas kohustusega konsulteerida komisjoniga EKP määruste eelnõude osas, kui need on seotud komisjoni statistikavajadustega, nagu on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 (statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt) artikli 5 lõikes 2. Kuna konsulteerimisnõude eesmärk on tagada ühtsus, mida on vaja nii EKP kui ka komisjoni teabega seotud nõuete rahuldamiseks, tuletab komisjon meelde, et EKP ja komisjoni vaheline tihe koostöö on kasulik nii mõlema institutsiooni kui ka kasutajate ja vastajate seisukohalt, sest tänu sellele on Euroopa statistika tootmine tõhusam.

2.   Erimärkused

| 2.1. | Eelkõige kiidab komisjon heaks selle, et määruse eelnõus on osutatud direktiivile 2009/110/EÜ e-raha asutuste kohta. |
| --- | --- |

2.1.

Eelkõige kiidab komisjon heaks selle, et määruse eelnõus on osutatud direktiivile 2009/110/EÜ e-raha asutuste kohta.

| 2.2. | Artikli 1 lõike 1 punktis a eristab EKP rahaloomeasutuste nelja allsektorit, mis on a) keskpank, b) krediidiasutused, c) muud rahaloomeasutused ja d) rahaturufondid. Komisjoni arvates on nelja allsektoriga jaotus liiga üksikasjalik, sest üldreeglina kasutatakse makromajanduslikuks analüüsiks, nagu seda tehakse Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemis (ESA 95) ja nagu seda soovitatakse teha Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemis (ESA 2010), kahe peamise allsektoriga jaotust, st keskpank ja muud rahaloomeasutused. Seega tekitab segadust asjaolu, et määruse eelnõus esitatud jaotusel „muud rahaloomeasutused” on erinev tähendus. Kui EKP peab sellist nelja allsektoriga jaotust eriotstarbel siiski vajalikuks, tuleks allsektorile c) „muud rahaloomeasutused” leida määruse eelnõus muu nimetus. |
| --- | --- |

2.2.

Artikli 1 lõike 1 punktis a eristab EKP rahaloomeasutuste nelja allsektorit, mis on a) keskpank, b) krediidiasutused, c) muud rahaloomeasutused ja d) rahaturufondid. Komisjoni arvates on nelja allsektoriga jaotus liiga üksikasjalik, sest üldreeglina kasutatakse makromajanduslikuks analüüsiks, nagu seda tehakse Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemis (ESA 95) ja nagu seda soovitatakse teha Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemis (ESA 2010), kahe peamise allsektoriga jaotust, st keskpank ja muud rahaloomeasutused. Seega tekitab segadust asjaolu, et määruse eelnõus esitatud jaotusel „muud rahaloomeasutused” on erinev tähendus. Kui EKP peab sellist nelja allsektoriga jaotust eriotstarbel siiski vajalikuks, tuleks allsektorile c) „muud rahaloomeasutused” leida määruse eelnõus muu nimetus.

| 2.3. | Komisjon teeb ühtlasi ettepaneku sõnastada artikli 1 lõike 1 punkt a järgmiselt: „(1) muud finantsasutused, i) mis võtavad hoiuseid ja/või nende lähedasi asendajaid vastu institutsionaalsetelt üksustelt, seega mitte üksnes rahaloomeasutustelt, ning ii) annavad (vähemalt majanduslikus mõttes) enda arvel ja nimel laenu ja/või investeerivad väärtpaberitesse ...”. Seda sõnastust soovitatakse näitamaks, et hoiused on pärit peamiselt muudest allikatest kui muud rahaloomeasutused, kuid need võivad olla pärit ka rahaloomeasutustelt. |
| --- | --- |

2.3.

Komisjon teeb ühtlasi ettepaneku sõnastada artikli 1 lõike 1 punkt a järgmiselt: „(1) muud finantsasutused, i) mis võtavad hoiuseid ja/või nende lähedasi asendajaid vastu institutsionaalsetelt üksustelt, seega mitte üksnes rahaloomeasutustelt, ning ii) annavad (vähemalt majanduslikus mõttes) enda arvel ja nimel laenu ja/või investeerivad väärtpaberitesse ...”. Seda sõnastust soovitatakse näitamaks, et hoiused on pärit peamiselt muudest allikatest kui muud rahaloomeasutused, kuid need võivad olla pärit ka rahaloomeasutustelt.

| 2.4. | Artikli 1a lõike 4 kohta märgib komisjon, et punktides e, f, g ja h on esitatud määratlused, samas kui punktides a, b, c ja d on esitatud selgitused nende määratluste tõlgendamise või kasutamise kohta. Komisjon teeb ettepaneku kaks kõnealust kategooriat eraldada ja lisada määratlused enne selgitusi. |
| --- | --- |

2.4.

Artikli 1a lõike 4 kohta märgib komisjon, et punktides e, f, g ja h on esitatud määratlused, samas kui punktides a, b, c ja d on esitatud selgitused nende määratluste tõlgendamise või kasutamise kohta. Komisjon teeb ettepaneku kaks kõnealust kategooriat eraldada ja lisada määratlused enne selgitusi.

| 2.5. | Lisaks võib olla kasulik selgitada artiklis 2 „Üleminekusätted”, kas seda kohaldatakse ka rahaloomeasutuste uue määratluse suhtes. |
| --- | --- |

2.5.

Lisaks võib olla kasulik selgitada artiklis 2 „Üleminekusätted”, kas seda kohaldatakse ka rahaloomeasutuste uue määratluse suhtes.

| 2.6. | Kuna komisjoniga tuleb määruse eelnõu osas konsulteerida, tuleks määruse eelnõusse lisada sellekohane viide. |
| --- | --- |

2.6.

Kuna komisjoniga tuleb määruse eelnõu osas konsulteerida, tuleks määruse eelnõusse lisada sellekohane viide.

3.   Kokkuvõte

| 3.1. | Üldjoontes kiidab komisjon määruse eelnõu heaks sedavõrd, kui see aitab tõhusamaks muuta Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) vahelist koostööd andmeesitajate määratlemise osas ja edendab Euroopa tasandil kvaliteetse ja ühtse statistika tootmist. Komisjon on siiski arvamusel, et määruse eelnõu võiks eespool tõstatatud küsimuste osas olla täpsem. |
| --- | --- |

3.1.

Üldjoontes kiidab komisjon määruse eelnõu heaks sedavõrd, kui see aitab tõhusamaks muuta Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) vahelist koostööd andmeesitajate määratlemise osas ja edendab Euroopa tasandil kvaliteetse ja ühtse statistika tootmist. Komisjon on siiski arvamusel, et määruse eelnõu võiks eespool tõstatatud küsimuste osas olla täpsem.

| 3.2. | Lisaks rõhutab komisjon vajadust leida selle valdkonna üksuste, eelkõige finantskriisi kontekstis asutatud organite klassifitseerimiseks usaldusväärne meetod, mis võtaks täielikult arvesse statistikaalaseid põhimõtteid. |
| --- | --- |

3.2.

Lisaks rõhutab komisjon vajadust leida selle valdkonna üksuste, eelkõige finantskriisi kontekstis asutatud organite klassifitseerimiseks usaldusväärne meetod, mis võtaks täielikult arvesse statistikaalaseid põhimõtteid.

| 3.3. | Komisjon on valmis ka edaspidi konsulteerima asjakohaste EKP määruste eelnõude osas. |
| --- | --- |

3.3.

Komisjon on valmis ka edaspidi konsulteerima asjakohaste EKP määruste eelnõude osas.

Brüssel, 15. juuli 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Olli REHN

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/20

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid)

2011/C 210/07

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 26.1.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 536/09 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Canarias | Artikkel 107 lõige 3 punkt a |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Régimen de ayudas por daños en producciones e infraestructura en el sector agrario producidos por el incendio en la isla de La Palma iniciados el 1 de agosto de 2009. |
| Õiguslik alus | Decreto 116/2009, de 3 de agosto, de ayudas y medidas urgentes y de carácter excepcional para reparar los daños producidos por el incendio acaecido en La Palma. (B.O.C. no 150, del 4 de agosto de 2009).


  Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentación por la que se regulan las ayudas por daños en producciones e infraestructuras en el sector agrario previstas en el Decreto 116/2009, de 3 de agosto. |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Loodusõnnetused või erakorralised sündmused |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | | Üldeelarve: 1,80 EUR (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

26.1.2010

Riikliku abi viitenumber

N 536/09

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Canarias

Artikkel 107 lõige 3 punkt a

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Régimen de ayudas por daños en producciones e infraestructura en el sector agrario producidos por el incendio en la isla de La Palma iniciados el 1 de agosto de 2009.

Õiguslik alus

Decreto 116/2009, de 3 de agosto, de ayudas y medidas urgentes y de carácter excepcional para reparar los daños producidos por el incendio acaecido en La Palma. (B.O.C. no 150, del 4 de agosto de 2009).

Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentación por la que se regulan las ayudas por daños en producciones e infraestructuras en el sector agrario previstas en el Decreto 116/2009, de 3 de agosto.

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Loodusõnnetused või erakorralised sündmused

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 1,80 EUR (miljonites)

| | Aastaeelarve: 1,80 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 1,80 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

1.11.2009–31.12.2010

Majandusharud

Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Consejería de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentación |
| --- |
| Edificio de Usos Múltiples II |
| C/ José Manuel Guimerá, planta 3a |
| 38071 Santa Cruz de Tenerife |
| ESPAÑA |

Consejería de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentación

Edificio de Usos Múltiples II

C/ José Manuel Guimerá, planta 3a

38071 Santa Cruz de Tenerife

ESPAÑA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 15.6.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 323/10 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | Nederland | Segapiirkonnad |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Wijziging van N 577/06, Catalogus Groenblauwe diensten |
| Õiguslik alus | De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van Landbouw, Natuur en voedselkwaliteit, de provinciewet, de gemeentewet, de waterschapswet en de Catalogus Groen-Blauwe diensten (N 577/06) |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse, metsandus, põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustused, tehniline abi (AGRI) |
| Abi vorm | Otsetoetus, subsideeritud teenused |
| Eelarve | | Üldeelarve: 840 EUR (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

15.6.2011

Riikliku abi viitenumber

N 323/10

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

Nederland

Segapiirkonnad

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Wijziging van N 577/06, Catalogus Groenblauwe diensten

Õiguslik alus

De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van Landbouw, Natuur en voedselkwaliteit, de provinciewet, de gemeentewet, de waterschapswet en de Catalogus Groen-Blauwe diensten (N 577/06)

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Keskkonnakaitse, metsandus, põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustused, tehniline abi (AGRI)

Abi vorm

Otsetoetus, subsideeritud teenused

Eelarve

Üldeelarve: 840 EUR (miljonites)

| | Aastaeelarve: 120 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 120 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

Kuni 1.1.2018

Majandusharud

Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Diverse Nederlandse overheden

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 10.6.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.32244 (11/N) |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Wales | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Glastir woodland creation scheme |
| Õiguslik alus | The Rural Development Programmes (Wales) Regulations 2006, Welsh Statutory Instrument 2006 No 3343 (W. 304), as amended |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Metsandus |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | | Üldeelarve: 24 GBP (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

10.6.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.32244 (11/N)

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Wales

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Glastir woodland creation scheme

Õiguslik alus

The Rural Development Programmes (Wales) Regulations 2006, Welsh Statutory Instrument 2006 No 3343 (W. 304), as amended

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Metsandus

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 24 GBP (miljonites)

| | Aastaeelarve: 8 GBP (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 8 GBP (miljonites)

Abi osatähtsus

70 %

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Forestry Commission Wales |
| --- |
| National Office |
| Aberystwyth |
| SY23 3UR |
| UNITED KINGDOM |

Forestry Commission Wales

National Office

Aberystwyth

SY23 3UR

UNITED KINGDOM

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/23

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6247 – KKR/Versatel)

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 210/08

7. juulil 2011 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6247 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6247 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/23

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6277 – Access Industries/Warner Music Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 210/09

7. juulil 2011 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6277 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6277 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/24

---

Euro vahetuskurss (1)

15. juuli 2011

2011/C 210/10

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4146 |
| JPY | Jaapani jeen | 111,97 |
| DKK | Taani kroon | 7,4568 |
| GBP | Inglise nael | 0,87750 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2121 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1577 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,8665 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,490 |
| HUF | Ungari forint | 270,70 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7092 |
| PLN | Poola zlott | 4,0348 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2633 |
| TRY | Türgi liir | 2,3344 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3264 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3549 |
| HKD | Hongkongi dollar | 11,0241 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6815 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7237 |
| KRW | Korea won | 1 497,69 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,7576 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,1426 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4315 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 082,89 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2523 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,709 |
| RUB | Vene rubla | 39,7535 |
| THB | Tai baht | 42,551 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2283 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,5510 |
| INR | India ruupia | 62,9710 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4146

JPY

Jaapani jeen

111,97

DKK

Taani kroon

7,4568

GBP

Inglise nael

0,87750

SEK

Rootsi kroon

9,2121

CHF

Šveitsi frank

1,1577

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,8665

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,490

HUF

Ungari forint

270,70

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7092

PLN

Poola zlott

4,0348

RON

Rumeenia leu

4,2633

TRY

Türgi liir

2,3344

AUD

Austraalia dollar

1,3264

CAD

Kanada dollar

1,3549

HKD

Hongkongi dollar

11,0241

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6815

SGD

Singapuri dollar

1,7237

KRW

Korea won

1 497,69

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,7576

CNY

Hiina jüaan

9,1426

HRK

Horvaatia kuna

7,4315

IDR

Indoneesia ruupia

12 082,89

MYR

Malaisia ringit

4,2523

PHP

Filipiini peeso

60,709

RUB

Vene rubla

39,7535

THB

Tai baht

42,551

BRL

Brasiilia reaal

2,2283

MXN

Mehhiko peeso

16,5510

INR

India ruupia

62,9710

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/25

---

Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 22. märtsi 2011. aasta kohtumisel esitatud arvamus otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit COMP/39.168 – PO/Metallpudukaubad: Kinnised

Raportöör: Hispaania

2011/C 210/11

| 1. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga, mis käsitleb maksevõimetust. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga, mis käsitleb maksevõimetust.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga trahvi lõplike summade küsimuses. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga trahvi lõplike summade küsimuses.

| 3. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas, kuid palub komisjonil võtta käesoleva arvamuse avaldamise aja ja avaldatava sisu otsustamisel arvesse juhtumi äärmist konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas, kuid palub komisjonil võtta käesoleva arvamuse avaldamise aja ja avaldatava sisu otsustamisel arvesse juhtumi äärmist konfidentsiaalsust.

---

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/26

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

31. märts 2011,

millega muudetakse 19. septembri 2007. aasta otsust K(2007) 4257 (lõplik) EÜ asutamislepingu artikli 81 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 101) kohase menetluse kohta

(Juhtum COMP/39.168 – PO/Metallpudukaubad: kinnised)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 2070 all)

(Ainult saksa-ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

2011/C 210/12

31. märtsil 2011 võttis komisjon vastu otsuse, millega muudetakse 19. septembri 2007. aasta otsust K(2007) 4257 (lõplik) EÜ asutamislepingu artikli 81 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 101) kohase menetluse kohta. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003
   (1)
  artikli 30 sätetega avaldab komisjon käesolevaga poolte nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladust.

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Komisjon määras 19. septembri 2007. aasta otsusega (2) juhtumi COMP/39.168 – PO/Metallpudukaubad: kinnised kohta, mis oli seotud EÜ asutamislepingu artikli 81 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 101) kohase menetlusega (edaspidi „kinniste otsus”) 40 538 000 euro suuruse trahvi ettevõtjatele William Prym GmbH & Co. KG, Prym Inovan GmbH & Co. KG (3) ja Éclair Prym Group SA (4) (edaspidi „ettevõtja”) tegevuse eest, mis leiti olevat vastuolus liidu konkurentsiõigusega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon määras 19. septembri 2007. aasta otsusega (2) juhtumi COMP/39.168 – PO/Metallpudukaubad: kinnised kohta, mis oli seotud EÜ asutamislepingu artikli 81 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 101) kohase menetlusega (edaspidi „kinniste otsus”) 40 538 000 euro suuruse trahvi ettevõtjatele William Prym GmbH & Co. KG, Prym Inovan GmbH & Co. KG (3) ja Éclair Prym Group SA (4) (edaspidi „ettevõtja”) tegevuse eest, mis leiti olevat vastuolus liidu konkurentsiõigusega.

2.   MENETLUS

| (2) | Ettevõtjat teavitati kinniste otsusest 27. septembril 2007. 7. detsembril 2007 esitas ettevõtja Euroopa Liidu Üldkohtule (edaspidi „üldkohus”) taotluse kinniste otsusega ettevõtjale määratud trahv tühistada või seda vähendada. 2008. aasta detsembris esitas ettevõtja vahemeetmete taotluse (juhtum T-454/07 R) vabastada teda osaliselt trahvi maksmisest ja vabastada osa pangagarantiist. Hiljem võttis ettevõtja taotluse tagasi ja vahemeetmete menetlus kustutati üldkohtu eesistuja määrusega registrist 17. märtsil 2009. |
| --- | --- |

(2)

Ettevõtjat teavitati kinniste otsusest 27. septembril 2007. 7. detsembril 2007 esitas ettevõtja Euroopa Liidu Üldkohtule (edaspidi „üldkohus”) taotluse kinniste otsusega ettevõtjale määratud trahv tühistada või seda vähendada. 2008. aasta detsembris esitas ettevõtja vahemeetmete taotluse (juhtum T-454/07 R) vabastada teda osaliselt trahvi maksmisest ja vabastada osa pangagarantiist. Hiljem võttis ettevõtja taotluse tagasi ja vahemeetmete menetlus kustutati üldkohtu eesistuja määrusega registrist 17. märtsil 2009.

| (3) | Tulles vastu ettevõtja taotlusele, uuris komisjon kinniste otsusega määratud trahvi mõju ettevõtja finantsolukorrale ja ettevõtja väidetavat maksevõimetust analoogia põhjal suuniste (määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta (5)) punktiga 35. |
| --- | --- |

(3)

Tulles vastu ettevõtja taotlusele, uuris komisjon kinniste otsusega määratud trahvi mõju ettevõtja finantsolukorrale ja ettevõtja väidetavat maksevõimetust analoogia põhjal suuniste (määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta (5)) punktiga 35.

| (4) | Hindamise käigus järeldati, et kõrvaldamaks ettevõtja pankrotistumise oht komisjoni määratud trahvi tagajärjel, tuleb trahvi vähendada 25 miljoni euro ja samale summale alates 27. detsembrist 2007 kogunenud intressi – 4 544 260,27 euro (6) võrra. |
| --- | --- |

(4)

Hindamise käigus järeldati, et kõrvaldamaks ettevõtja pankrotistumise oht komisjoni määratud trahvi tagajärjel, tuleb trahvi vähendada 25 miljoni euro ja samale summale alates 27. detsembrist 2007 kogunenud intressi – 4 544 260,27 euro (6) võrra.

| (5) | Otsus võeti vastu, ilma et see piiraks kinniste otsuse muude osade kehtivust. |
| --- | --- |

(5)

Otsus võeti vastu, ilma et see piiraks kinniste otsuse muude osade kehtivust.

| (6) | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas pooldava arvamuse 22. märtsil 2011. |
| --- | --- |

(6)

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas pooldava arvamuse 22. märtsil 2011.

3.   ADRESSAADID

| (7) | Otsus on adresseeritud ettevõtjatele William Prym GmbH & Co. KG, William Prym Holding GmbH ja EP Group SA. |
| --- | --- |

(7)

Otsus on adresseeritud ettevõtjatele William Prym GmbH & Co. KG, William Prym Holding GmbH ja EP Group SA.

4.   OTSUS

| (8) | 19. septembri 2007. aasta otsuse K(2007) 4257 (lõplik) artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | artikli 2 lõike 1 neljas taane asendatakse järgmisega:






  — | William Prym GmbH & Co. KG ja William Prym Holding GmbH, vastutavad solidaarselt: 9 549 021 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

19. septembri 2007. aasta otsuse K(2007) 4257 (lõplik) artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

artikli 2 lõike 1 neljas taane asendatakse järgmisega:

—

William Prym GmbH & Co. KG ja William Prym Holding GmbH, vastutavad solidaarselt: 9 549 021 eurot;

| b) | artikli 2 lõike 3 kolmas taane asendatakse järgmisega:






  — | William Prym GmbH & Co. KG ja William Prym Holding GmbH, vastutavad solidaarselt: 2 578 615 eurot, millest EP Group SA vastutab solidaarselt summas 2 242 274 eurot; |
| --- | --- | --- |

b)

artikli 2 lõike 3 kolmas taane asendatakse järgmisega:

—

William Prym GmbH & Co. KG ja William Prym Holding GmbH, vastutavad solidaarselt: 2 578 615 eurot, millest EP Group SA vastutab solidaarselt summas 2 242 274 eurot;

| c) | artikli 2 lõike 4 esimene taane asendatakse järgmisega:






  — | William Prym GmbH & Co. KG ja William Prym Holding GmbH, vastutavad solidaarselt: 3 410 364 eurot; |
| --- | --- | --- |

c)

artikli 2 lõike 4 esimene taane asendatakse järgmisega:

—

William Prym GmbH & Co. KG ja William Prym Holding GmbH, vastutavad solidaarselt: 3 410 364 eurot;

| (9) | Erandina 19. septembri 2007. aasta otsuse K(2007) 4257 (lõplik) artikli 3 lõikest 2 nullitakse trahvisummalt 25 000 000 eurot alates 27. detsembrist 2007 kogunenud intressisumma, s.o 4 544 260,27 eurot (7). |
| --- | --- |

(9)

Erandina 19. septembri 2007. aasta otsuse K(2007) 4257 (lõplik) artikli 3 lõikest 2 nullitakse trahvisummalt 25 000 000 eurot alates 27. detsembrist 2007 kogunenud intressisumma, s.o 4 544 260,27 eurot (7).

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  K(2007) 4257 (lõplik), kokkuvõte avaldatud ELT C 47, 26.2.2009, lk 8.

(3)  Praegu „William Prym Holding GmbH”.

(4)  Praegu „EP Group SA”.

(5)  ELT C 210, 1.9.2006, lk 2–5.

(6)  Seisuga 30. märts 2011.

(7)  Vt joonealust märkust 6.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/28

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

2011/C 210/13

Abi nr: SA.33085 (11/XA)

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: Comunidad Valenciana

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi:

Prestación de servicios a los apicultores valencianos que sean pymes, en materia de calidad de la miel y sanidad apícola

Õiguslik alus:

Resolución de ... de ... de 2011, de la Consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se concede una subvención nominativa al Centro Integrado Apícola Valenciano.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: 0,04 EUR (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100 %

Rakendamise kuupäev: —

Abikava või üksiktoetuse kestus: 11. juulist 2011–31. detsembrini 2011

Abi eesmärk: Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamine (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 14), loomahaigused (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 10)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Muu loomakasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Dir. Gral. Prod. Agraria |
| --- |
| Conselleria Agricultura, Pesca y Alimentación |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Dir. Gral. Prod. Agraria

Conselleria Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Veebileht: http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=6cded651-7517-45ac-9f3d-500360e763cb&groupId=16

Muu teave: —

Abi nr: SA.33247 (11/XA)

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: Comunidad Valenciana

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi:

Ayudas en materia de calidad avícola y alimentación animal

Õiguslik alus:

Resolución de 2011, de la Consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se concede una subvención en materia de calidad avícola y alimentación animal en la Comunidad Valenciana

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma:

| | Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma: 0,02 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma: 0,02 EUR (miljonites)

| | Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: 0,02 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: 0,02 EUR (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100 %

Rakendamise kuupäev: —

Abikava või üksiktoetuse kestus: 11. juulist 2011–1. novembrini 2011

Abi eesmärk: Loomahaigused (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 10)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Veebileht: http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=eda858bb-ae87-4ebd-a099-abf9e6faa6b4&groupId=16

Muu teave: —

Abi nr: SA.33290 (11/XA)

Liikmesriik: Saksamaa

Piirkond: Sachsen

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi:

Gewährung von Beihilfen und sonstigen Leistungen durch die Sächsische Tierseuchenkasse

Õiguslik alus:

| — | § 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland |
| --- | --- |

—

§ 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland

| — | §§ 6, 7 und 18 Sächsisches Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (SächsAGTierSG) |
| --- | --- |

—

§§ 6, 7 und 18 Sächsisches Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (SächsAGTierSG)

| — | Leistungsatzung der Sächsischen Tierseuchenkasse |
| --- | --- |

—

Leistungsatzung der Sächsischen Tierseuchenkasse

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: 5,30 EUR (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100 %

Rakendamise kuupäev: —

Abikava või üksiktoetuse kestus: 1. septembrist 2013–31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: Loomahaigused (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 10), tehniline abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Sächsische Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Löwenstraße 7 |
| 01099 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsische Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Löwenstraße 7

01099 Dresden

DEUTSCHLAND

Veebileht:

| | http://www.recht.sachsen.de/Details.do?sid=3743011664533 |
| --- | --- |

http://www.recht.sachsen.de/Details.do?sid=3743011664533

| | http://www.tsk-sachsen.de/joomdocs/LeisSatzung.pdf |
| --- | --- |

http://www.tsk-sachsen.de/joomdocs/LeisSatzung.pdf

| | http://www.gesetze-im-internet.de/bundesrecht/viehseuchg/gesamt.pdf |
| --- | --- |

http://www.gesetze-im-internet.de/bundesrecht/viehseuchg/gesamt.pdf

Muu teave: —

---

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/30

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1; ELT C 134, 31.5.2008, lk 16; ELT C 177, 12.7.2008, lk 9; ELT C 200, 6.8.2008, lk 10; ELT C 331, 31.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10; ELT C 64, 19.3.2009, lk 20; ELT C 99, 30.4.2009, lk 7; ELT C 229, 23.9.2009, lk 28; ELT C 263, 5.11.2009, lk 22; ELT C 298, 8.12.2009, lk 17; ELT C 74, 24.3.2010, lk 13; ELT C 326, 3.12.2010, lk 17; ELT C 355, 29.12.2010, lk 34; ELT C 22, 22.1.2011, lk 22; ELT C 37, 5.2.2011, lk 12; ELT C 149, 20.5.2011, lk 8; ELT C 190, 30.6.2011, lk 17; ELT C 203, 9.7.2011, lk 14)

2011/C 210/14

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu avaldamise aluseks on liikmesriikide poolt kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 34 komisjonile edastatud teave.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele on korrapäraselt ajakohastatud teave kättesaadav siseasjade peadirektoraadi veebilehel.

SLOVEENIA

ELT C 316, 28.12.2007 avaldatud teabe täiendamine

Jagu „Merepiir” asendatakse järgmisega:

Merepiir:

| 1) | Koper–Capodistria |
| --- | --- |

1)

Koper–Capodistria

| 2) | Piran–Pirano |
| --- | --- |

2)

Piran–Pirano

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/31

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6306 – 3i Group/Action Holding)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 210/15

| 1. | 11. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ühendkuningriigi ettevõtja 3i Group Plc omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Madalmaade ettevõtja Action Holding B.V. üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

11. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ühendkuningriigi ettevõtja 3i Group Plc omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Madalmaade ettevõtja Action Holding B.V. üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | 3i: ettevõtja, kelle tegevus hõlmab investeeringuid börsivälistesse ettevõtetesse, alternatiivset varahaldust ja valdusinvesteeringuid. 3i tegeleb eeskätt investeeringutega börsivälistesse ettevõtetesse, võlahalduse ja infrastruktuuriinvesteeringutega peamiselt Euroopas, Aasias ning Põhja- ja Lõuna-Ameerikas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

3i: ettevõtja, kelle tegevus hõlmab investeeringuid börsivälistesse ettevõtetesse, alternatiivset varahaldust ja valdusinvesteeringuid. 3i tegeleb eeskätt investeeringutega börsivälistesse ettevõtetesse, võlahalduse ja infrastruktuuriinvesteeringutega peamiselt Euroopas, Aasias ning Põhja- ja Lõuna-Ameerikas;

| — | Action Holding B.V.: tarbe- ja vähesel määral ka toidukaupade turustamine jaekaupluste kaudu Madalmaades, Belgias ja Saksamaal. |
| --- | --- |

—

Action Holding B.V.: tarbe- ja vähesel määral ka toidukaupade turustamine jaekaupluste kaudu Madalmaades, Belgias ja Saksamaal.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6306 – 3i Group/Action Holding):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6306 – 3i Group/Action Holding):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/32

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6298 – Schneider Electric/Telvent)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 210/16

| 1. | 11. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Schneider Electric SA (edaspidi „Schneider Electric”, Prantsusmaa) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Telvent GIT SA (edaspidi „Telvent”, Hispaania) üle avaliku pakkumise teel. |
| --- | --- |

1.

11. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Schneider Electric SA (edaspidi „Schneider Electric”, Prantsusmaa) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Telvent GIT SA (edaspidi „Telvent”, Hispaania) üle avaliku pakkumise teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Schneider Electric: rahvusvahelise ettevõtjate rühma valdus, mis konstrueerib, toodab ja müüb energiahaldustooteid ja -süsteeme; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Schneider Electric: rahvusvahelise ettevõtjate rühma valdus, mis konstrueerib, toodab ja müüb energiahaldustooteid ja -süsteeme;

| — | Telvent: ülemaailmne IT-teenuste ja suure lisaväärtusega integreeritud automatiseerimislahenduste pakkuja peamiselt energia-, transpordi-, põllumajandus- ja keskkonnasektorile. |
| --- | --- |

—

Telvent: ülemaailmne IT-teenuste ja suure lisaväärtusega integreeritud automatiseerimislahenduste pakkuja peamiselt energia-, transpordi-, põllumajandus- ja keskkonnasektorile.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6298 – Schneider Electric/Telvent):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6298 – Schneider Electric/Telvent):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 16.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/33

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6322 – Carlyle/RAC)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 210/17

| 1. | 6. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Stag Bidco Limited (Ühendkuningriik), mille on tehingu otstarbeks loonud ja mida kontrollib kontsern Carlyle (Ühendkuningriik), omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja RAC Limited (Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

6. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Stag Bidco Limited (Ühendkuningriik), mille on tehingu otstarbeks loonud ja mida kontrollib kontsern Carlyle (Ühendkuningriik), omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja RAC Limited (Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | kontsern Carlyle: kogu maailmas mitmesugustesse tööstusharudesse investeerivaid fonde toetav varahaldur; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

kontsern Carlyle: kogu maailmas mitmesugustesse tööstusharudesse investeerivaid fonde toetav varahaldur;

| — | RAC Limited: tegev peamiselt avariiteenuste ja kindlustusmaakleriteenuste ning juriidiliste ja liikluskindlustusnõuetega seotud teenuste valdkonnas. |
| --- | --- |

—

RAC Limited: tegev peamiselt avariiteenuste ja kindlustusmaakleriteenuste ning juriidiliste ja liikluskindlustusnõuetega seotud teenuste valdkonnas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6322 – Carlyle/RAC):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6322 – Carlyle/RAC):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---