# Den Europæiske Unions C 247/2011

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2011.247.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 247 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 54. årgang25. august 2011 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2011.247.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 247

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

54. årgang25. august 2011

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 247/01 | Euroens vekselkurs | 1 |
| | OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| 2011/C 247/02 | Bekendtgørelse fra EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Indførelse af forpligtelse til offentlig tjeneste hvad angår ruteflyvning i Norge | 2 |
| 2011/C 247/03 | Bekendtgørelse fra EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste i Norge | 3 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2011/C 247/01

Euroens vekselkurs

1

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

2011/C 247/02

Bekendtgørelse fra EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Indførelse af forpligtelse til offentlig tjeneste hvad angår ruteflyvning i Norge

2

2011/C 247/03

Bekendtgørelse fra EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste i Norge

3

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 247/04 | Indkaldelse af forslag — Kulturprogram (2007-2013) — Gennemførelse af programaktionerne: flerårige samarbejdsprojekter, samarbejdsaktioner, særaktioner (tredjelande) og støtte til organer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet | 4 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 247/05 | Meddelelse om udløb af visse antidumpingforanstaltninger | 10 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 247/06 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 11 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2011/C 247/04

Indkaldelse af forslag — Kulturprogram (2007-2013) — Gennemførelse af programaktionerne: flerårige samarbejdsprojekter, samarbejdsaktioner, særaktioner (tredjelande) og støtte til organer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet

4

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

2011/C 247/05

Meddelelse om udløb af visse antidumpingforanstaltninger

10

ANDET

Europa-Kommissionen

2011/C 247/06

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

11

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 25.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 247/1

---

Euroens vekselkurs (1)

24. august 2011

2011/C 247/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,4433 |
| JPY | japanske yen | 110,51 |
| DKK | danske kroner | 7,4499 |
| GBP | pund sterling | 0,87710 |
| SEK | svenske kroner | 9,1234 |
| CHF | schweiziske franc | 1,1403 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,8425 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,488 |
| HUF | ungarske forint | 272,05 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7093 |
| PLN | polske zloty | 4,1566 |
| RON | rumænske leu | 4,2570 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,5665 |
| AUD | australske dollar | 1,3767 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4266 |
| HKD | hongkongske dollar | 11,2517 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7403 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7400 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 562,05 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 10,4087 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,2205 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4653 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 351,89 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,2945 |
| PHP | filippinske pesos | 61,186 |
| RUB | russiske rubler | 41,7525 |
| THB | thailandske bath | 43,198 |
| BRL | brasilianske real | 2,3132 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,9411 |
| INR | indiske rupee | 66,3990 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,4433

JPY

japanske yen

110,51

DKK

danske kroner

7,4499

GBP

pund sterling

0,87710

SEK

svenske kroner

9,1234

CHF

schweiziske franc

1,1403

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,8425

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,488

HUF

ungarske forint

272,05

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7093

PLN

polske zloty

4,1566

RON

rumænske leu

4,2570

TRY

tyrkiske lira

2,5665

AUD

australske dollar

1,3767

CAD

canadiske dollar

1,4266

HKD

hongkongske dollar

11,2517

NZD

newzealandske dollar

1,7403

SGD

singaporeanske dollar

1,7400

KRW

sydkoreanske won

1 562,05

ZAR

sydafrikanske rand

10,4087

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,2205

HRK

kroatiske kuna

7,4653

IDR

indonesiske rupiah

12 351,89

MYR

malaysiske ringgit

4,2945

PHP

filippinske pesos

61,186

RUB

russiske rubler

41,7525

THB

thailandske bath

43,198

BRL

brasilianske real

2,3132

MXN

mexicanske pesos

17,9411

INR

indiske rupee

66,3990

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 25.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 247/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 247/2

---

Bekendtgørelse fra EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet

Indførelse af forpligtelse til offentlig tjeneste hvad angår ruteflyvning i Norge

2011/C 247/02

| Medlemsstat | Norge |
| --- | --- |
| Ruter | 1. | Lakselv-Tromsø t/r |

Medlemsstat

Norge

Ruter

1.

Lakselv-Tromsø t/r

| 2. | Andenes-Bodø t/r, Andenes-Tromsø t/r |
| --- | --- |

2.

Andenes-Bodø t/r, Andenes-Tromsø t/r

| 3. | Harstad/Narvik-Tromsø t/r |
| --- | --- |

3.

Harstad/Narvik-Tromsø t/r

| 4. | Svolvær-Bodø t/r |
| --- | --- |

4.

Svolvær-Bodø t/r

| 5. | Leknes-Bodø t/r |
| --- | --- |

5.

Leknes-Bodø t/r

| 6. | Røst-Bodø t/r |
| --- | --- |

6.

Røst-Bodø t/r

| 7. | Narvik (Framnes)-Bodø t/r |
| --- | --- |

7.

Narvik (Framnes)-Bodø t/r

| 8. | Brønnøysund-Bodø t/r, Bronnøysund-Trondheim t/r |
| --- | --- |

8.

Brønnøysund-Bodø t/r, Bronnøysund-Trondheim t/r

| 9. | Sandnessjøen-Bodø t/r, Sandnessjøen-Trondheim t/r |
| --- | --- |

9.

Sandnessjøen-Bodø t/r, Sandnessjøen-Trondheim t/r

| 10. | Mo i Rana-Bodø t/r, Mo i Rana-Trondheim t/r |
| --- | --- |

10.

Mo i Rana-Bodø t/r, Mo i Rana-Trondheim t/r

| 11. | Mosjøen-Bodø t/r, Mosjøen-Trondheim t/r |
| --- | --- |

11.

Mosjøen-Bodø t/r, Mosjøen-Trondheim t/r

| 12. | Namsos-Trondheim t/r, Rørvik-Trondheim t/r |
| --- | --- |

12.

Namsos-Trondheim t/r, Rørvik-Trondheim t/r

| 13. | Florø-Oslo t/r, Florø-Bergen t/r |
| --- | --- |

13.

Florø-Oslo t/r, Florø-Bergen t/r

| 14. | Førde-Oslo t/r, Førde-Bergen t/r |
| --- | --- |

14.

Førde-Oslo t/r, Førde-Bergen t/r

| 15. | Sogndal-Oslo t/r, Sogndal-Bergen t/r |
| --- | --- |

15.

Sogndal-Oslo t/r, Sogndal-Bergen t/r

| 16. | Sandane-Oslo t/r, Sandane-Bergen t/r |
| --- | --- |

16.

Sandane-Oslo t/r, Sandane-Bergen t/r

| 17. | Ørsta-Volda-Oslo t/r, Ørsta-Volda-Bergen t/r |
| --- | --- |

17.

Ørsta-Volda-Oslo t/r, Ørsta-Volda-Bergen t/r

| 18. | Fagernes-Oslo t/r |
| --- | --- |

18.

Fagernes-Oslo t/r

| 19. | Røros-Oslo t/r |
| --- | --- |

19.

Røros-Oslo t/r

Dato, hvor forpligtelsen til offentlig tjeneste træder i kraft

1. april 2012

Adresse, hvor teksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende forpligtelsen til offentlig tjeneste kan rekvireres

| Samferdselsdepartementet |
| --- |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tlf. +47 22248353 |
| Fax +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Samferdselsdepartementet

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tlf. +47 22248353

Fax +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

| 25.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 247/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 247/3

---

Bekendtgørelse fra EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet

Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste i Norge

2011/C 247/03

| Medlemsstat | Norge |
| --- | --- |
| Ruter | 1. | Lakselv-Tromsø t/r |

Medlemsstat

Norge

Ruter

1.

Lakselv-Tromsø t/r

| 2. | Andenes-Bodø t/r, Andenes-Tromsø t/r |
| --- | --- |

2.

Andenes-Bodø t/r, Andenes-Tromsø t/r

| 3. | Harstad/Narvik-Tromsø t/r |
| --- | --- |

3.

Harstad/Narvik-Tromsø t/r

| 4. | Svolvær-Bodø t/r |
| --- | --- |

4.

Svolvær-Bodø t/r

| 5. | Leknes-Bodø t/r |
| --- | --- |

5.

Leknes-Bodø t/r

| 6. | Røst-Bodø t/r |
| --- | --- |

6.

Røst-Bodø t/r

| 7. | Narvik (Framnes)-Bodø t/r |
| --- | --- |

7.

Narvik (Framnes)-Bodø t/r

| 8. | Brønnøysund-Bodø t/r, Brønnøysund-Trondheim t/r |
| --- | --- |

8.

Brønnøysund-Bodø t/r, Brønnøysund-Trondheim t/r

| 9. | Sandnessjøen-Bodø t/r, Sandnessjøen-Trondheim t/r |
| --- | --- |

9.

Sandnessjøen-Bodø t/r, Sandnessjøen-Trondheim t/r

| 10. | Mo i Rana-Bodø t/r, Mo i Rana-Trondheim t/r |
| --- | --- |

10.

Mo i Rana-Bodø t/r, Mo i Rana-Trondheim t/r

| 11. | Mosjøen-Bodø t/r, Mosjøen-Trondheim t/r |
| --- | --- |

11.

Mosjøen-Bodø t/r, Mosjøen-Trondheim t/r

| 12. | Namsos-Trondheim t/r, Rørvik-Trondheim t/r |
| --- | --- |

12.

Namsos-Trondheim t/r, Rørvik-Trondheim t/r

| 13. | Florø-Oslo t/r, Florø-Bergen t/r |
| --- | --- |

13.

Florø-Oslo t/r, Florø-Bergen t/r

| 14. | Førde-Oslo t/r, Førde-Bergen t/r |
| --- | --- |

14.

Førde-Oslo t/r, Førde-Bergen t/r

| 15. | Sogndal-Oslo t/r, Sogndal-Bergen t/r |
| --- | --- |

15.

Sogndal-Oslo t/r, Sogndal-Bergen t/r

| 16. | Sandane-Oslo t/r, Sandane-Bergen t/r |
| --- | --- |

16.

Sandane-Oslo t/r, Sandane-Bergen t/r

| 17. | Ørsta-Volda-Oslo t/r, Ørsta-Volda-Bergen t/r |
| --- | --- |

17.

Ørsta-Volda-Oslo t/r, Ørsta-Volda-Bergen t/r

| 18. | Fagernes-Oslo t/r |
| --- | --- |

18.

Fagernes-Oslo t/r

| 19. | Røros-Oslo t/r |
| --- | --- |

19.

Røros-Oslo t/r

Kontrakternes løbetid

For ruterne 1-12: 1. april 2012-31. marts 2017

For ruterne 13-19: 1. april 2012-31. marts 2016

Frist for fremsættelse af bud

25. oktober 2011

Adresse, hvor udbudsteksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende det offentlige udbud og forpligtelsen til offentlig tjeneste kan rekvireres

| Samferdselsdepartementet |
| --- |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tlf. +47 22248353 |
| Fax +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Samferdselsdepartementet

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tlf. +47 22248353

Fax +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 25.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 247/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 247/4

---

Indkaldelse af forslag — Kulturprogram (2007-2013)

Gennemførelse af programaktionerne: flerårige samarbejdsprojekter, samarbejdsaktioner, særaktioner (tredjelande) og støtte til organer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet

2011/C 247/04

INDLEDNING

Denne indkaldelse af forslag er baseret på Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1855/2006/EF af 12. december 2006 om oprettelse af kulturprogrammet (2007-2013) (1), herefter benævnt »kulturprogrammet«. De nærmere betingelser for denne indkaldelse af forslag findes i programvejledningen for kulturprogrammet (2007-2013), der er offentliggjort på Europa-webstedet (se punkt VIII). Programvejledningen udgør en integrerende del af denne indkaldelse af forslag.

I.   Mål

Kulturprogrammet er blevet oprettet for at styrke europæernes fælles kulturområde, der er baseret på en fælles kulturarv, gennem udvikling af samarbejdsaktiviteter blandt kulturelle aktører fra støtteberettigede lande (2) med henblik på at fremme udviklingen af europæisk medborgerskab.

Programmet har tre specifikke mål:

| — | fremme af den tværnationale bevægelighed for personer, der arbejder i kultursektoren |
| --- | --- |

—

fremme af den tværnationale bevægelighed for personer, der arbejder i kultursektoren

| — | fremme af den tværnationale udbredelse af kunstværker, kunstneriske og kulturelle frembringelser og |
| --- | --- |

—

fremme af den tværnationale udbredelse af kunstværker, kunstneriske og kulturelle frembringelser og

| — | fremme af den tværkulturelle dialog. |
| --- | --- |

—

fremme af den tværkulturelle dialog.

Programmet er baseret på en fleksibel, tværfaglig strategi og har fokus på de behov, som kulturelle aktører gav udtryk for i forbindelse med de offentlige høringer forud for udformningen af programmet.

II.   Aktionsdele

Denne indkaldelse omfatter følgende aktionsdele af kulturprogrammet:

1.   Støtte til kulturprojekter (aktionsdel 1.1, 1.2.1 og 1.3.5)

Der ydes støtte til kulturorganisationer til projekter, der tager sigte på samarbejde på tværs af grænserne samt skabelse og gennemførelse af kulturelle og kunstneriske aktiviteter.

Hovedformålet med denne aktionsdel er at bistå organisationer, f.eks. teatre, museer, faglige sammenslutninger, forskningscentre, universiteter, kulturinstitutter og offentlige myndigheder fra forskellige lande, der deltager i kulturprogrammet, med at samarbejde, således at forskellige sektorer kan arbejde sammen og udvide deres kulturelle og kunstneriske rækkevidde på tværs af grænserne.

Denne aktionsdel er opdelt i tre kategorier, som er beskrevet nærmere nedenfor.

Aktionsdel 1.1:   Flerårige samarbejdsprojekter (varighed fra tre til fem år)

Den første kategori har til formål at fremme flerårige, tværnationale kulturelle forbindelser ved at tilskynde til, at mindst seks kulturelle aktører fra mindst seks støtteberettigede lande samarbejder og arbejder inden for og på tværs af sektorer med henblik på at udvikle fælles kulturelle aktiviteter i en periode på tre til fem år. De disponible midler udgør mellem mindst 200 000 EUR og højst 500 000 EUR pr. år, men EU-støtten kan højst udgøre 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. Støtten har til formål at bistå med at iværksætte et projekt eller udvide dets geografiske rækkevidde og gøre det bæredygtigt efter støtteperioden.

Aktionsdel 1.2.1:   Samarbejdsprojekter (varighed op til 24 måneder)

Den anden kategori vedrører aktioner, der gennemføres af mindst tre kulturelle aktører, som arbejder inden for og på tværs af sektorer, fra mindst tre støtteberettigede lande i en periode på højst to år. Der lægges særlig vægt på aktioner, der kan bane vejen for samarbejde på lang sigt. De disponible midler udgør mellem 50 000 EUR og 200 000 EUR, men EU-støtten kan højst udgøre 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

Aktionsdel 1.3.5:   Samarbejdsprojekter med tredjelande (varighed op til 24 måneder)

Den tredje kategori har til formål at støtte kultursamarbejdsprojekter, der tager sigte på kulturudvekslinger mellem de lande, der deltager i programmet, og tredjelande, der har indgået associerings- eller samarbejdsaftaler med EU, forudsat at disse aftaler omfatter bestemmelser om kultursamarbejde. Hvert år udvælges et eller flere tredjelande til det pågældende år. Landet/landene meddeles hvert år på programmets websted (se punkt VII) i god tid inden ansøgningsfristen.

Aktionen skal skabe et samarbejde med en konkret international dimension. Samarbejdsprojekterne omfatter mindst tre kulturelle aktører fra mindst tre støtteberettigede lande og kultursamarbejde med mindst en organisation fra det udvalgte tredjeland og/eller omfatter kulturelle aktiviteter, der gennemføres i det udvalgte tredjeland. De disponible midler udgør mellem 50 000 EUR og højst 200 000 EUR, men EU-støtten kan højst udgøre 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

2.   Litterære oversættelsesprojekter (varighed op til 24 måneder) (aktionsdel 1.2.2)

Denne aktionsdel vedrører litterære oversættelsesprojekter. EU-støtten til litterær oversættelse har til formål at øge kendskabet til vore europæiske medborgeres litteratur og litterære kulturarv ved at fremme udbredelsen af litterære værker mellem landene. Der kan ydes støtte til forlag til oversættelse og publicering af litterære værker inden for fiktion fra et europæisk sprog til et andet europæisk sprog. De disponible midler udgør mellem 2 000 EUR og 60 000 EUR, men EU-støtten kan højst udgøre 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

3.   Støtte til europæiske kulturfestivaler (projekter med en varighed på op til 12 måneder) (aktionsdel 1.3.6)

Formålet med denne aktionsdel er at støtte festivaler med en europæisk dimension, som bidrager til de generelle mål med programmet (dvs. kulturarbejderes mobilitet, udbredelse af kunstværker og tværkulturel dialog).

Maksimumstilskuddet er 100 000 EUR og kan højst udgøre 60 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. Der kan ydes støtte til én udgave af festivalen eller til tre udgaver.

4.   Støtte til organisationer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet (aktionsdel 2) (driftsstøtte i en periode på 12 måneder)

Kulturorganisationer, der arbejder eller ønsker at arbejde på europæisk plan på kulturområdet, kan modtage støtte til deres driftsomkostninger. Denne aktionsdel tager sigte på organisationer, der fremmer en følelse af fælles kulturelle erfaringer med en reel europæisk dimension.

Det tilskud, der tildeles under denne aktionsdel, er i form af støtte til driftsomkostningerne for de tilskudsmodtagende organisationer med henblik på gennemførelsen af deres arbejdsprogram. Dette adskiller sig markant fra alle andre tilskud, der tildeles under programmets øvrige aktionsdele.

Tre kategorier af organisationer er støtteberettigede under denne aktionsdel:

| a) | Ambassadører |
| --- | --- |

a)

Ambassadører

| b) | Støttenetværk |
| --- | --- |

b)

Støttenetværk

| c) | Strukturerede dialogplatforme |
| --- | --- |

c)

Strukturerede dialogplatforme

Der er maksimumstilskud til rådighed, afhængigt af den kategori, der ansøges om, men støtten kan under alle omstændigheder højst udgøre 80 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

5.   Samarbejdsprojekter mellem organisationer, der udfører kulturpolitikanalyser (varighed op til 24 måneder) (aktionsdel 3.2)

Formålet med denne aktionsdel er at fremme samarbejdsprojekter mellem private eller offentlige organisationer (f.eks. kulturafdelinger under nationale, regionale eller lokale myndigheder, kulturobservatorier, kulturelle foreninger eller universitetsafdelinger med speciale i kulturelle anliggender, erhvervsorganisationer og netværk), som har en direkte og praktisk erfaring med at analysere eller vurdere kulturpolitikkernes indvirkninger på lokalt, regionalt, nationalt og/eller europæisk niveau på en eller flere af de tre prioriteringer, der er fastsat i forbindelse med den europæiske kulturdagsorden (3):

| — | fremme af kulturel mangfoldighed og tværkulturel dialog |
| --- | --- |

—

fremme af kulturel mangfoldighed og tværkulturel dialog

| — | fremme af kultur som en katalysator for kreativitet som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse |
| --- | --- |

—

fremme af kultur som en katalysator for kreativitet som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse

| — | fremme af kultur som et vigtigt aspekt i EU's internationale forbindelser ved at gennemføre UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (4) |
| --- | --- |

—

fremme af kultur som et vigtigt aspekt i EU's internationale forbindelser ved at gennemføre UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (4)

Aktionerne skal omfatte mindst tre organisationer, som er etableret lovligt i mindst tre lande, der deltager i programmet.

Maksimumstilskuddet er 120 000 EUR om året og kan højst udgøre 60 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

III.   Støtteberettigede aktioner og ansøgere

Programmet er åbent for deltagelse af alle kulturelle aktører i det omfang, hvor de berørte organisationer udøver deres kulturelle aktiviteter på et nonprofit-grundlag. Audiovisuelle kulturindustrier og aktiviteter (herunder filmfestivaler), som allerede er omfattet af Media-programmet, kommer ikke i betragtning. Organisationer, hvis hovedaktivitet henhører under den audiovisuelle sektor, og som udøver deres kulturelle aktiviteter på et nonprofit grundlag, kommer imidlertid i betragtning under aktionsdel 2 i kulturprogrammet, kategorien »Netværk«, da Media-programmet ikke omfatter en sådan støtte.

For at være støtteberettigede skal ansøgerne:

| — | være en offentlig (5) eller privat organisation, som er en juridisk person, hvis hovedaktivitet ligger inden for det kulturelle område (kulturelle og kreative sektor) og |
| --- | --- |

—

være en offentlig (5) eller privat organisation, som er en juridisk person, hvis hovedaktivitet ligger inden for det kulturelle område (kulturelle og kreative sektor) og

| — | have juridisk hjemsted i et af de lande, der deltager i programmet. |
| --- | --- |

—

have juridisk hjemsted i et af de lande, der deltager i programmet.

Fysiske personer kan ikke ansøge om støtte under dette program.

IV.   Støtteberettigede lande

Følgende lande er støtteberettigede under dette program:

| — | EU-medlemsstater (6) |
| --- | --- |

—

EU-medlemsstater (6)

| — | EØS-lande (7) (Island, Liechtenstein, Norge) |
| --- | --- |

—

EØS-lande (7) (Island, Liechtenstein, Norge)

| — | Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Tyrkiet, Serbien og Montenegro, Bosnien-Hercegovina). |
| --- | --- |

—

Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Tyrkiet, Serbien og Montenegro, Bosnien-Hercegovina).

Albanien kan blive støtteberettiget under forudsætning af, at der indgås en aftaleprotokol om dette lands deltagelse i programmet (8)

V.   Tildelingskriterier

Aktionsdel 1.1, 1.2.1 og 1.3.5:

| — | det omfang, hvori projektet kan skabe reel europæisk merværdi |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori projektet kan skabe reel europæisk merværdi

| — | aktiviteternes relevans for de specifikke mål, der er fastsat i programmet |
| --- | --- |

—

aktiviteternes relevans for de specifikke mål, der er fastsat i programmet

| — | det omfang, hvori de foreslåede aktiviteter er udformet og kan gennemføres på en vellykket måde med et højt kvalitetsniveau |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori de foreslåede aktiviteter er udformet og kan gennemføres på en vellykket måde med et højt kvalitetsniveau

| — | kvaliteten af partnerskabet mellem koordinatoren og arrangørerne |
| --- | --- |

—

kvaliteten af partnerskabet mellem koordinatoren og arrangørerne

| — | det omfang, hvori aktiviteterne kan skabe resultater, der opfylder programmets mål |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori aktiviteterne kan skabe resultater, der opfylder programmets mål

| — | det omfang, hvori der på en formålstjenlig måde gives information om og gøres PR for resultaterne af de foreslåede aktiviteter |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori der på en formålstjenlig måde gives information om og gøres PR for resultaterne af de foreslåede aktiviteter

| — | det omfang, hvori aktiviteterne kan skabe langsigtede resultater (bæredygtighed) |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori aktiviteterne kan skabe langsigtede resultater (bæredygtighed)

| — | den internationale samarbejdsdimension (kun med hensyn til aktionsdel 1.3: Samarbejdsprojekter med tredjelande). |
| --- | --- |

—

den internationale samarbejdsdimension (kun med hensyn til aktionsdel 1.3: Samarbejdsprojekter med tredjelande).

Aktionsdel 1.2.2:

| — | det omfang, hvori projektet kan skabe reel europæisk merværdi, og aktiviteternes relevans i forhold til programmets mål |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori projektet kan skabe reel europæisk merværdi, og aktiviteternes relevans i forhold til programmets mål

| — | det omfang, hvori de foreslåede aktiviteter er udformet og kan gennemføres på en vellykket måde med et højt kvalitetsniveau |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori de foreslåede aktiviteter er udformet og kan gennemføres på en vellykket måde med et højt kvalitetsniveau

| — | det omfang, hvori der på en formålstjenlig måde gives information om og gøres PR for resultaterne af de foreslåede aktiviteter |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori der på en formålstjenlig måde gives information om og gøres PR for resultaterne af de foreslåede aktiviteter

Aktionsdel 1.3.6:

| — | De foreslåede aktiviteters europæiske merværdi og europæiske dimension |
| --- | --- |

—

De foreslåede aktiviteters europæiske merværdi og europæiske dimension

| — | Programmets kvalitet og innovative karakter |
| --- | --- |

—

Programmets kvalitet og innovative karakter

| — | Indvirkningen på publikum |
| --- | --- |

—

Indvirkningen på publikum

| — | Deltagelse af europæiske kulturarbejdere og kvaliteten af de planlagte udvekslinger mellem dem |
| --- | --- |

—

Deltagelse af europæiske kulturarbejdere og kvaliteten af de planlagte udvekslinger mellem dem

Aktionsdel 2:

| — | det omfang, hvori arbejdsprogrammet og de efterfølgende aktiviteter kan skabe en reel europæisk merværdi samt de foreslåede aktiviteters europæiske dimension |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori arbejdsprogrammet og de efterfølgende aktiviteter kan skabe en reel europæisk merværdi samt de foreslåede aktiviteters europæiske dimension

| — | relevansen af arbejdsprogrammet og de efterfølgende aktiviteter i forhold til programmets specifikke mål |
| --- | --- |

—

relevansen af arbejdsprogrammet og de efterfølgende aktiviteter i forhold til programmets specifikke mål

| — | det omfang, hvori det foreslåede arbejdsprogram og de efterfølgende aktiviteter er udformet og kan gennemføres på en vellykket måde med et højt kvalitetsniveau |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori det foreslåede arbejdsprogram og de efterfølgende aktiviteter er udformet og kan gennemføres på en vellykket måde med et højt kvalitetsniveau

| — | det omfang, hvori arbejdsprogrammet og de efterfølgende aktiviteter kan skabe resultater, der når ud til så mange mennesker som muligt, både direkte og indirekte |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori arbejdsprogrammet og de efterfølgende aktiviteter kan skabe resultater, der når ud til så mange mennesker som muligt, både direkte og indirekte

| — | det omfang, hvori resultaterne af de foreslåede aktiviteter kommunikeres og underbygges på en hensigtsmæssig måde |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori resultaterne af de foreslåede aktiviteter kommunikeres og underbygges på en hensigtsmæssig måde

| — | det omfang, hvori aktiviteterne kan skabe en tilstrækkelig grad af bæredygtighed (langsigtede resultater og samarbejde) samt fungere som multiplikatorer for andre potentielle iværksættere. |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori aktiviteterne kan skabe en tilstrækkelig grad af bæredygtighed (langsigtede resultater og samarbejde) samt fungere som multiplikatorer for andre potentielle iværksættere.

Aktionsdel 3.2:

| — | det omfang, hvori projektet kan skabe reel europæisk merværdi |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori projektet kan skabe reel europæisk merværdi

| — | aktiviteternes relevans i forhold til programmets specifikke mål i forbindelse med den europæiske kulturdagsorden |
| --- | --- |

—

aktiviteternes relevans i forhold til programmets specifikke mål i forbindelse med den europæiske kulturdagsorden

| — | det omfang, hvori de foreslåede aktiviteter er udformet og kan gennemføres på en vellykket måde med et højt kvalitetsniveau |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori de foreslåede aktiviteter er udformet og kan gennemføres på en vellykket måde med et højt kvalitetsniveau

| — | kvaliteten af partnerskabet mellem koordinatoren og arrangørerne |
| --- | --- |

—

kvaliteten af partnerskabet mellem koordinatoren og arrangørerne

| — | det omfang, hvori aktiviteterne kan skabe resultater, der opfylder programmets mål |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori aktiviteterne kan skabe resultater, der opfylder programmets mål

| — | det omfang, hvori der på en formålstjenlig måde gives information om og gøres PR for resultaterne af de foreslåede aktiviteter |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori der på en formålstjenlig måde gives information om og gøres PR for resultaterne af de foreslåede aktiviteter

| — | det omfang, hvori aktiviteterne kan skabe langsigtede resultater (bæredygtighed) |
| --- | --- |

—

det omfang, hvori aktiviteterne kan skabe langsigtede resultater (bæredygtighed)

VI.   Budget

Programmet har et samlet budget på 400 mio. EUR (9) i perioden 2007-2013. De samlede årlige bevillinger, herunder til aktioner, som ikke indgår i programvejledningen, kan variere fra ca. 43 mio. EUR til ca. 58 mio. EUR, afhængigt af året.

På forslag fra Kommissionen godkendes fordelingen af det årlige budget pr. aktionsdel (i overensstemmelse med nedenstående cirkatal) af programudvalget.

Budgetoverslag for 2012 for følgende aktionsdele:

| Aktionsdel 1.1: | Flerårige samarbejdsprojekter | 20 600 000 EUR |
| --- | --- | --- |
| Aktionsdel 1.2.1: | Samarbejdsprojekter | 19 000 000 EUR |
| Aktionsdel 1.2.2: | Litterære oversættelsesprojekter | 2 915 371 EUR |
| Aktionsdel 1.3.5: | Samarbejdsprojekter med tredjelande | 1 500 000 EUR |
| Aktionsdel 1.3.6: | Støtte til europæiske kulturfestivaler | 2 700 000 EUR |
| Aktionsdel 2: | Støtte til organisationer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet | 6 100 000 EUR |
| Aktionsdel 3.2: | Samarbejdsprojekter mellem organisationer, der udfører kulturpolitikanalyser | 700 000 EUR |

Aktionsdel 1.1:

Flerårige samarbejdsprojekter

20 600 000 EUR

Aktionsdel 1.2.1:

Samarbejdsprojekter

19 000 000 EUR

Aktionsdel 1.2.2:

Litterære oversættelsesprojekter

2 915 371 EUR

Aktionsdel 1.3.5:

Samarbejdsprojekter med tredjelande

1 500 000 EUR

Aktionsdel 1.3.6:

Støtte til europæiske kulturfestivaler

2 700 000 EUR

Aktionsdel 2:

Støtte til organisationer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet

6 100 000 EUR

Aktionsdel 3.2:

Samarbejdsprojekter mellem organisationer, der udfører kulturpolitikanalyser

700 000 EUR

VII.   Ansøgningsfrister

| Aktionsdele | Ansøgningsfrist |
| --- | --- |
| Aktionsdel 1.1 | Flerårige samarbejdsprojekter | 5. oktober 2011 |
| Aktionsdel 1.2.1 | Samarbejdsprojekter | 5. oktober 2011 |
| Aktionsdel 1.2.2 | Litterære oversættelsesprojekter | 3. februar 2012 |
| Aktionsdel 1.3:5 | Samarbejdsprojekter med tredjelande | 3. maj 2012 |
| Aktionsdel 1.3.6 | Støtte til europæiske kulturfestivaler | 16. november 2011 |
| Aktionsdel 2: | Støtte til organisationer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet | 15. september 2011 |
| Aktionsdel 3.2: | Samarbejdsprojekter mellem organisationer, der udfører kulturpolitikanalyser | 5. oktober 2011 |

Aktionsdele

Ansøgningsfrist

Aktionsdel 1.1

Flerårige samarbejdsprojekter

5. oktober 2011

Aktionsdel 1.2.1

Samarbejdsprojekter

5. oktober 2011

Aktionsdel 1.2.2

Litterære oversættelsesprojekter

3. februar 2012

Aktionsdel 1.3:5

Samarbejdsprojekter med tredjelande

3. maj 2012

Aktionsdel 1.3.6

Støtte til europæiske kulturfestivaler

16. november 2011

Aktionsdel 2:

Støtte til organisationer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet

15. september 2011

Aktionsdel 3.2:

Samarbejdsprojekter mellem organisationer, der udfører kulturpolitikanalyser

5. oktober 2011

Hvis ansøgningsfristen falder i en weekend eller på en helligdag i ansøgerens land, vil der ikke blive givet forlængelse, og ansøgerne skal tage højde for dette, når de planlægger at indgive ansøgning.

Bestemmelserne om indsendelsen af ansøgningen i tillæg til adressen findes i programvejledningen for kulturprogrammet, som kan konsulteres på de websteder, der er anført i afsnit VIII nedenfor.

VIII.   Yderligere oplysninger

De nærmere ansøgningsbetingelser findes i programvejledningen for kulturprogrammet på følgende websteder:

| | Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur
  http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

| | Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur
  http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  EUT L 372 af 27.12.2006, s. 1.

(2)  Se punkt IV.

(3)  Se Kommissionens meddelelse om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden, KOM(2007) 242 endelig udg.: http://europa.eu/legislation_summaries/culture/l29019_da.htm

(4)  http://portal.unesco.org/fr/ev.php-URL_ID=31038&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

(5)  En offentlig organisation betragtes som en organisation, hvis omkostninger helt eller delvist pr. definition finansierers over det offentlige budget enten via de centrale, regionale eller lokale myndigheder. Disse omkostninger finansieres ved offentlige midler, der i henhold til loven tilvejebringes gennem skatter, bøder eller gebyrer, uden forudgående ansøgningsproces, der kunne bevirke, at de ikke fik tildelt midler. Organisationer, der er afhængige af statslig støtte og modtager tilskud år efter år, men som i det mindste i teorien kan komme i en situation, hvor de ikke modtager støtte et år, betragtes som private organisationer.

(6)  De 27 EU-medlemsstater: Østrig, Belgien, Bulgarien, Cypern, Tjekkiet, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Italien, Letland, Litauen, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige, Det Forenede Kongerige

(7)  Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

(8)  Yderligere oplysninger om udviklingen vedrørende tredjelande vil blive meddelt på forvaltningsorganets websted: http://eacea.ec.europa.eu

(9)  Ikke-EU-lande, der deltager i programmet, bidrager også til programmets budget.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

| 25.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 247/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 247/10

---

Meddelelse om udløb af visse antidumpingforanstaltninger

2011/C 247/05

I tilslutning til offentliggørelsen af en meddelelse om forestående udløb (1), efter hvilken der ikke er modtaget nogen behørigt begrundet anmodning om fornyet behandling, skal Kommissionen meddele, at ovennævnte antidumpingforanstaltning udløber om kort tid.

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 (2) om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab.

| Vare | Oprindelses- eller eksportland(e) | Foranstalt-ninger | Reference | Udløbsdato (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Siliciumcarbid | Folkerepublikken Kina | Antidum-pingtold | Rådets forordning (EF) nr. 1264/2006
  (EUT L 232 af 25.8.2006, s. 1) | 26.8.2011 |

Vare

Oprindelses- eller eksportland(e)

Foranstalt-ninger

Reference

Udløbsdato (3)

Siliciumcarbid

Folkerepublikken Kina

Antidum-pingtold

Rådets forordning (EF) nr. 1264/2006

(EUT L 232 af 25.8.2006, s. 1)

26.8.2011

---

(1)  EUT C 19 af 20.1.2011, s. 8.

(2)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

(3)  Foranstaltningen udløber ved midnat på den i denne kolonne angivne dato.

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 25.8.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 247/11

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2011/C 247/06

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

ANSØGNING OM ÆNDRING I HENHOLD TIL ARTIKEL 9

»LANGRES«

EF-Nr.: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen:

| — |  | Produktets betegnelse |
| --- | --- | --- |
| — | | Varebeskrivelse |
| — |  | Geografisk område |
| — |  | Bevis for oprindelse |
| — | | Produktionsmetode |
| — | | Tilknytning |
| — | | Mærkning |
| — |  | Krav i nationale bestemmelser |
| — |  | Andet (angives nærmere) |

—



Produktets betegnelse

—

Image

Varebeskrivelse

—



Geografisk område

—



Bevis for oprindelse

—

Image

Produktionsmetode

—

Image

Tilknytning

—

Image

Mærkning

—



Krav i nationale bestemmelser

—



Andet (angives nærmere)

2.   Type ændring(er):

| — |  | Ændring af enhedsdokument eller resuméark |
| --- | --- | --- |
| — | | Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort |
| — |  | Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) |
| — |  | Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006) |

—



Ændring af enhedsdokument eller resuméark

—

Image

Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort

—



Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006)

—



Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3.   Ændring(er):

Hovedformålet med de ønskede ændringer er at præcisere og skærpe produktionsbetingelserne for den anvendte mælk og den fremstillede ost.

Ændringerne bidrager til at styrke produktets tilknytning til det geografiske område og beskytte produktets kendetegn.

3.1.   Punkt 2 i varebeskrivelsen:

VAREBESKRIVELSE:

I varebeskrivelsen er visse tekniske oplysninger blevet præciseret for bedre at beskrive Langres-ostene.

Skorpens udseende og ostens form: Beskrivelsen er blevet præciseret, og ordbrugen er blevet tilpasset de faktiske forhold omkring produktet, således som de fremgår af kontrollen af produktet og navnlig den organoleptiske undersøgelse. Ændringerne medfører ingen ændringer af produktets kendetegn.

Henvisning til osteformens tværmål og ikke ostens tværmål: Kontrollen af ostenes tværmål tydeliggøres. Da tværmålet ændrer sig lidt efter lagerperioden og modningsbetingelserne, er det mere pålideligt at beskrive osteformene.

Afskaffelse af ostens højde og indførelse af en maksimumsvægt: Man har vurderet, at det er mere tilfredsstillende for ostenes kendetegn at anvende en minimums- og maksimumsvægt og et minimums- og maksimumstværmål.

Indførelse af en mellemstørrelse: Denne mellemstørrelse ligger mellem den lille og den store ostestørrelse og gør det nemmere for forbrugeren at identificere de forskellige størrelser og styrker den typiske karakter af betegnelsen Langres. Reduktionen af tværmålet af den lille ost giver også en bedre differentiering i forhold til den mellemstore ost.

3.2.   Punkt 5 i varebeskrivelsen:

BESKRIVELSE AF PRODUKTIONSMETODEN:

Mælkeproduktion

Malkekvæg

Ved at anvende kvægracer, der er bedre egnet til en mindre intensiv mælkeproduktion, kan Langres styrke tilknytningen til området.

Bestemmelserne om køb af malkekøer og opfodring af kvier skal sikre, at den mælk, der anvendes til fremstilling af Langres-oste, stammer fra dyr, som er tilpasset produktionsområdet, fordi opdræt og fodring af dyrene overholder varespecifikationen i perioden forud for mælkeydelsesperioden.

Foder til malkekvæg

Egenproduktionen af foder i produktionsområdet for BOB Langres er fastsat på et højt niveau (80 %) og er et af vigtigste kriterier for den styrkede tilknytning til området. Naturmiljøets kendetegn og opdrætternes viden om græsavl udmønter sig i malkekøernes foder.

Alle bestemmelser om foder til malkekøerne skal bidrage til at opretholde den traditionelle græsproduktion i produktionsområdet for Langres-oste og garantere, at græs udgør en minimumsandel af foderet. De skal også bevare den naturlige forskelligartede flora i området og forhindre tilførsel af unaturlige bestanddele.

Det forhold, at græs skal udgøre en betydelig andel af dyrenes foder (obligatorisk græsning seks måneder om året, mindst 20 ar græsgange pr. malkeko, græs udgør 30 % af vinterfoderrationen), er en vigtig faktor for tilknytningen til området. Begrænsningen af mineralske kosttilskud bidrager også til dette formål, fordi den respekterer græsgangenes biodiversitet og begrænser udledningen af kvælstof, der forsurer jordbunden og dermed fremmer uønskede og endog konkurrerende plantearter i forhold til den ønskede flora.

Kapaciteten til at oplagre foder svarende til 130 % af foderbehovet i vinterperioden er udtryk for en gammel praksis, der er vidt udbredt og typisk for området. Opdrætteren kan derved bevare sin foderautonomi og sikre sig mod ugunstige vejrforhold, som medfører en dårlig høst. Der gælder en tilpasningsperiode for de opdrættere, som ikke opfylder dette kriterium.

Grovfoder og foderkoncentrat er tilladt og defineret på positivlister. Kendetegnene for disse foderstoffer og reglerne for opbevaring, tilberedning og tildeling af dem er også blevet præciseret. Alle disse nye bestemmelser stemmer overens med de traditionelle metoder, der anvendes i produktionsområdet for Langres-oste. De udelukker visse fodertyper og opbevaringsmetoder, som kunne have en negativ indflydelse af den specifikke karakter af den mælk, som skal anvendes til at fremstille Langres-oste.

Listen over disse foderstoffer er udarbejdet under hensyn til kravet om egenproduktion af foder i produktionsområdet for at sikre, at foderet har en lokal oprindelse.

Den begrænsede anvendelse af foderkoncentrat bidrager i øvrigt til at bremse intensiveringen af produktionen og fremme tilknytningen til området.

Osteforarbejdning

Tidligere gjaldt der generelle regler for anvendelsen af behandlinger og tilsætningsstoffer for ostene. Man har imidlertid konstateret, at nye teknikker, hvoraf en vis del vedrører behandlinger og tilsætningsstoffer såsom mikrofiltrering, delvis koncentrering af mælken og modningsenzymer, vil kunne påvirke kendetegne for oste med oprindelsesbetegnelser. Nogle enzymtilsætningsstoffer synes at være uforenelige med de vigtigste kendetegn for produkter med BOB.

Man har derfor fundet det nødvendigt i punkt 5 af varespecifikationen for hver oprindelsesbetegnelse at præcisere de nuværende metoder for anvendelse af behandlinger og tilsætningsstoffer for mælk og i ostefremstillingen. Det sker for at undgå, at nye metoder kan være til skade for kendetegnene for oste med betegnelse.

I varespecifikationen fra 1996 var der i øvrigt fastsat en række tekniske kriterier: Varighed af og temperatur under syrnings- og afdrypningsfasen, ingen vendinger af osten i afdrypningsfasen og hyppig behandling i modningsperioden.

De tekniske kriterier i den nye udgave af varespecifikationen, der omfatter behandlinger fra formningen af ostemassen til ostenes modning, fastlægger rammer for fremstillingsprocessen og sikrer ensartede produktionsvilkår, der udtrykker den organoleptiske egenart af Langres-ostene. Disse produktionsvilkår respekterer også de metoder, som i årenes løb har skabt Langres-ostenes anseelse.

Mælken modner inden tilsætning af løbe og anvendelse af mesofilt gærstof: Med disse metoder er det muligt at garantere ostemassens mælkekvalitet, der er en vigtig forudsætning for fremstillingsmetoden i forhold til den færdige osts organoleptiske kendetegn.

Varighed af mælkens sammenløben: En meget vigtig faktor i den forstand, at den garanterer ostemassens kendetegn og giver Langres-ostene deres egenart.

Opskæring af ostemassen gør det muligt at foretage en første afdrypning i karret, hvad der letter den senere afdrypning. Til gengæld har forbuddet mod at foretage en første afdrypning uden for karret til formål at bevare ostemassens integritet.

Forbuddet mod at vaske og omrøre ostemassen, når den lægges i forme, var specifikt for produktion med løbestof og er blevet ophævet, fordi det er blevet overflødigt på grund af begrænsningen af pH-værdien til 4,6 på det tidspunkt, hvor ostene tages ud af formene. Denne begrænsning garanterer ostenes mælkekarakter og forhindrer, at ostemassen vaskes eller omrøres.

Fastlæggelsen af en temperatur på mindst 19 °C fremmer den spontane afdrypning og opretholder enzymaktiviteten, der forbedrer syrningen af ostene.

Antallet af vendinger under afdrypningen er blevet begrænset til to, og det sikrer den naturlige dannelse af en hulning på ostens overside, hvad der er en vigtig forudsætning for denne oprindelsesbetegnelse.

Ostens modning

De gennemførte præciseringer giver bedre rammer for modningsfasen i vid forstand (fra aftørring til den egentlige modning af ostene), der er en vigtig fase af ostefremstilllingen, fordi den giver ostene mulighed for at udvikle sig fuldt ud.

Fastlæggelse af betingelser for temperatur og fugtighed (temperatur under aftørring, temperatur og fugtighed under den egentlige modning).

Forpligtelse til at udføre den fugtbehandling, som gør det muligt at styre udviklingen af de specifikke gæringsstoffer, der giver Langres-ostene deres særlige organoleptiske egenskaber.

Minimumslagerperioden er fastsat til atten dage for den nye mellemstore ost.

3.3.   Punkt 6 i varebeskrivelsen:

TILKNYTNING TIL DET GEOGRAFISKE OMRÅDE:

Denne del af varespecifikationen er blevet omskrevet i overensstemmelse med planen efter enhedsdokumentet (det geografiske områdes egenart/produktets egenart/årsagssammenhæng mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber) og suppleret under hensyn til de gennemførte præciseringer af produktionsmetoden: de betingelser for produktion af mælken og forarbejdning af ostene, der bidrager til Langres-ostenes kendetegn og omdømme.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»LANGRES«

EF-Nr.: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Betegnelse:

»Langres«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype:

| Kategori 1.3 — | Oste |
| --- | --- |

Kategori 1.3 —

Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Det drejer sig om en blød ost med vasket skorpe. Skorpen, der er glat til let rynket og ru, svinger i farven fra gyldengul til rødbrun efter modningen.

Ostemassen er hvid, der går over i flødefarvet, efterhånden som den modner. Osten præsenteres i en cylindrisk, let konisk form med en hulning på oversiden (dybde på over 5 mm), i tre størrelser:

| — | en stor ost fra en form med tværmål på mellem 16 og 20 cm og med vægt på mellem 800 og 1 300 g |
| --- | --- |

—

en stor ost fra en form med tværmål på mellem 16 og 20 cm og med vægt på mellem 800 og 1 300 g

| — | en middelstor ost fra en form med tværmål på mellem 9 og 10 cm og med vægt på mellem 280 og 350 g |
| --- | --- |

—

en middelstor ost fra en form med tværmål på mellem 9 og 10 cm og med vægt på mellem 280 og 350 g

| — | en lille ost fra en form med tværmål på mellem 7 og 8 cm og med vægt på mellem 150 og 250 g |
| --- | --- |

—

en lille ost fra en form med tværmål på mellem 7 og 8 cm og med vægt på mellem 150 og 250 g

Indholdet af fedtstof efter fuldstændig udtørring er på mindst 50 %.

Indholdet af tørstof er på over 42 %.

Osten fremstilles udelukkende af komælk tilsat osteløbe, der er modnet, og hvis koaguleringstid på mellem 2,5 og 5,5 timer garanterer ostemassens mælkekvalitet.

Ostene vendes kun to gange under afdrypningen, og de fugtbehandles under modningen, der varer 15 til 21 dage afhængigt af størrelsen.

3.3.   Råvarer (udelukkende for forarbejdede produkter):

Langres-ostene fremstilles udelukkende af komælk tilsat osteløbe, der hverken er koncentreret eller rekonstitueret, og som stammer fra det geografiske område beskrevet i punkt 4. Det er forbudt at oplagre mælkeråvarer ved negative temperaturer.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

Den gennemsnitlige årlige mængde foder, der tildeles malkekøerne og stammer fra det pågældende geografiske område, udgør mindst 80 % af tørstoffet i den samlede foderration til køerne.

Malkekøerne har adgang til græsgange i mindst seks måneder om året, og de råder i denne periode over et græsareal på mindst 20 ar pr. ko.

Græssets andel af vinterfoderrationen udgør mindst 30 % af det tildelte grovfoder, heraf mindst halvdelen i form af hø eller tørret græs.

Følgende former for grovfoder er tilladt:

| — | græs fra naturlige, midlertidige eller anlagte græsgange, der tildeles i frisk tilstand eller konserveret som ensilage, i baller, som hø eller tørret græs |
| --- | --- |

—

græs fra naturlige, midlertidige eller anlagte græsgange, der tildeles i frisk tilstand eller konserveret som ensilage, i baller, som hø eller tørret græs

| — | hele majsplanter, der tildeles i grøn tilstand eller i form af ensilage eller tørret |
| --- | --- |

—

hele majsplanter, der tildeles i grøn tilstand eller i form af ensilage eller tørret

| — | foderroer |
| --- | --- |

—

foderroer

| — | korn, der tildeles som grøntfoder, i baller eller konserveret som ensilage |
| --- | --- |

—

korn, der tildeles som grøntfoder, i baller eller konserveret som ensilage

| — | halm. |
| --- | --- |

—

halm.

Ved grønfodring i stalden skal foderet leveres friskhøstet til gården og må ikke varmebehandles, inden det tildeles malkekøerne. Den maksimale fodringsperiode må ikke overstige to malkninger efter slæt.

Foderroer skal være omhyggeligt rensede, inden de tildeles køerne. De skal være hele, rene og sunde. Hvis roerne skæres i stykker, skal de tilberedes hver dag.

Foder i baller fremstilles af tørret foder og har et tørstofindhold på mindst 60 %.

Brug af ensilage er tilladt, hvis den opbevares på en betonflade. En aflæsningsplads af beton kræves også, medmindre der benyttes et alternativt system for ren læsning.

Græsensilagen er først nedvisnet og har et tørstofindhold på mindst 30 %.

Hø skal opbevares tørt under tag.

Fra den 1. januar 2013 skal halm opbevares tørt under tag.

Koncentrat og andet tørfoder oplagres på et tørt sted og beskyttet mod fugt. Tørfoder er et foder, der indeholder mindst 85 % tørstof.

Rationen af koncentreret foder er på højst 7 kg pr. dag i gennemsnit om året pr. mælkeydende malkeko.

Koncentrerede foderblandinger (fuldfoder eller fodertilskud) består af:

| — | korn og biprodukter af korn |
| --- | --- |

—

korn og biprodukter af korn

| — | protein- og olieafgrøder |
| --- | --- |

—

protein- og olieafgrøder

| — | vegetabilsk pulp |
| --- | --- |

—

vegetabilsk pulp

| — | melasse |
| --- | --- |

—

melasse

| — | tørret lucerne |
| --- | --- |

—

tørret lucerne

| — | mælkeprodukter (valle) |
| --- | --- |

—

mælkeprodukter (valle)

| — | mineralsk foder, der eventuelt er tilsat vitaminer. |
| --- | --- |

—

mineralsk foder, der eventuelt er tilsat vitaminer.

Foderkoncentratet kan være blandet på gården af afgrøder, der er dyrket på bedriften, eller leveret af en forhandler.

Kornkerner knuses ved en rent mekanisk metode.

Flydende foder kan anvendes, hvis sammensætningen er klart specificeret og overholder listen over tilladte foderstoffer.

Soda må ikke anvendes til at behandle korn, der skal tildeles malkekøer.

Beskyttet metionin og ammoniak må ikke tildeles.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Produktionen af mælk og fremstillingen og modningen af ostene skal finde sted i det geografiske område.

3.6.   Særlige regler vedrørende tilskæring, rivning, emballering m.v.:

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

Oste med oprindelsesbetegnelsen »Langres« skal bære oprindelsesbetegnelsen samt angivelsen »Appellation d'origine«, idet der benyttes bogstaver, hvis størrelse svarer til mindst totredjedele af de største bogstaver, som er anført i mærkningen.

EU-logoet »AOP« (BOB) skal være angivet.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Det geografiske område omfatter græsarealer i Bassigny og på Langres-sletten.

Mælken skal være produceret og ostene skal være fremstillet og modnet i følgende område:

| — | I departementet Côte d’Or:






  — | kommunerne Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive og Vernois-lès-Vesvres. |
| --- | --- | --- |

—

I departementet Côte d’Or:

—

kommunerne Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive og Vernois-lès-Vesvres.

| — | I departementet Haute-Marne:






  — | arrondissementerne Chaumont og Langres. |
| --- | --- | --- |

—

I departementet Haute-Marne:

—

arrondissementerne Chaumont og Langres.

| — | I departementet Vosges:






  — | kantonen Neufchâteau. |
| --- | --- | --- |

—

I departementet Vosges:

—

kantonen Neufchâteau.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

Det geografiske område omfatter græsarealerne i Bassigny og på Langres-sletten.

Området ligger på et substratum af Juradannelsen med en lerkalkjordbund, der er mere eller mindre leret. Gennemsnitshøjden er på mellem 400 og 500 m.

Produktionen af formede oste, der skal afdryppe, tørre og siden modne, i Langres-området siden middelalderen er bevidnet i en række skrifter (overdragelse af herlighedsrettigheder, uddrag af byen Langres' regnskaber).

En henvisning til osten med navnet Langres finder man i en bog, som A. F. Pauriau skrev i det 19. århundrede (»La laiterie, art de traiter le beurre, de fabriquer les beurres et les principaux fromages français et étrangers«, 1874).

På den tid blev ostene udelukkende fremstillet på gårdene, og handelen med oste fremstillet i dette område passerede hovedsagelig gennem byen Langres, hvor 14 huse opkøbte hvide oste og sørgede for modningen. Oste af forskellige størrelser er blevet fremstillet i forskellige perioder under hensyn til afsætningsmulighederne. Man kan dog generelt skelne mellem små oste, der afsættes som forholdsvis unge oste, og større oste, som bedre egner sig til længere lagring og afsætning på fjernere markeder.

Grossister etablerede sig gradvis på egnen. De opkøbte ostene direkte i landsbyerne, og handelen tog gradvis til i omfang. Ostene blev afsendt til Paris, Châlons, Bar-le-Duc, Nancy, departementerne Corrèze og Allier og nu og da til Genève. Ostene fra Langres nåede dengang toppen af deres anseelse.

Verdenskrigen 1914-1918 markerede begyndelsen på nedgangen i gårdproduktionen af Langres-oste, og den fortsatte til slutningen af 40'erne. Den blev gradvis afløst af en mejeriproduktion på de osterier, der etablerede sig i området fra begyndelsen af det 20. århundrede, men som begyndte med at producere oste af andre typer (presset opvarmet ostemasse).

Det var først i 1950, at nogle osteproducenter begyndte at fremstille Langres-oste og dermed genlancerede denne ost. I 1981 oprettede man brancheforeningen af producenter af Langres-oste, som i 1986 satte sig det mål at opnå en kontrolleret oprindelsesbetegnelse, der kunne stadfæste Langres-ostenes anseelse.

5.2.   Produktets egenart:

Langres-osten er en blød ost med en vasket skorpe, hvis farve efter modning varierer fra lysegul til brun. Ostens vigtigste kendetegn er en hulning på oversiden, som kaldes »fontaine« eller »cuvette«.

Osten findes i tre størrelser, som vejer mellem 150 og 250 g (små oste), mellem 280 og 350 g (mellemstore oste) og mellem 800 og 1 300 g (store oste).

Osten fremstilles i to vigtige etaper: langsom modning af mælken, som giver en typisk ostemasse, og behandling under modningen med vaskninger med saltvand.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Det geografiske område er blevet afgrænset ud fra det traditionelle område for fremstilling af Langres-oste og den kvægavl, der længe har fundet sted i området (navnlig Simmental). På malkekvægbedrifterne produceres der især mælk fra køer af disse racer. Området omfatter også tilstødende egne, hvis vigtigste naturmiljøfaktorer svarer tilstrækkeligt meget til oprindelsesstedet for osten.

Jordbunden har en sådan sammensætning, at det har været muligt at gennemføre en alsidig produktion med kvægavl navnlig i Bassigny, hvor græsproduktionen er mere fordelagtig. Den vigtigste del af køernes foder er græsset på græsgange i området, som resulterer i en mælkeproduktion, der er karakteristisk for dette naturmiljø.

Opdrættet af malkekøer er tilpasset naturmiljøet i det geografiske område. Forekomsten af store foderlagre på bedriften hele året rundt er således en gammel praksis, som er udbredt i hele området. Den sikrer et græsbaseret foder, som kun delvis kan opnås ved græsning på græsarealer på grund af sommertørken på Langres-sletten og de forholdsvis hydromorfe arealer i Bassigny.

De særlige produktionsbetingelser såsom den lange modning af mælken og den omhyggelige modning af ostene afspejler den lokale viden, som længe har været kendt.

Det begrænsede antal vendinger af ostene under afdrypningen er også en praksis, som går tilbage i det mindste til det 19. århundrede. På den måde opstår der en hulning på oversiden af ostene. Dette vigtige kendetegn garanteres gennem de produktionsmetoder, som i dag er pålagt producenterne af Langres-oste.

De fremstillingsmetoder, der i dag benyttes, stammer fra historiske metoder og giver Langres-ostene de særlige kendetegn, som skaber deres identitet: blød ost, vasket skorpe, typisk skarp lugt og præsentation i forskellige størrelser.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCLangres-avec-modification.doc

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---